370 



a' magyar tud. társaság' értekezései. 



elleni adóztatások mindigre megszüntessenek 's azok ellen a' nemesség 

 biztosítassék; sőt lehetetlen a' hazafinak, az alkotmányos polgárnak nem 

 ürülnie ama' buzgalmon 's hajthatlan szilárdságon, melly a' „semmit 

 rólunk nélkülünk" sarkelv' megmentésére és sérthetetlen fentartására 

 fordítatott. De azon ellenben nem lehet nem pirulnunk hogy, midőn 

 az önkény' erőszaka megszűnt, az alkotmány' létszerének kerekei ren- 

 des forgásukba visszatértek 's a' nemzet törvényes országgyűléseken gya- 

 korolhatá ismét alkotmányos szabadságának a' közjó' eszközlésére ren- 

 delt jogait; igen is, nem lehet nem pirulnunk azon, hogy midőn az 

 Európa' egét beborított szabadságharczok' vihara, bár jobbára más szín- 

 helyen zajlongott le, az enyészettel fenyegetett birodalom' megmenté- 

 seért mindazáltal hazánkra 's különösen a' parasztságra is reánehezedett, 

 hogy , ismétlem , ekkor törvényhozásunk a' teher' igazságosabb felosz- 

 tásáról , a' jog és kötelesség' visszonyának méltányosabb aranyozásáról 

 nem gondoskodott. 



Érzette ugyan e' viszonyok' aránytalanságát 's a' javitás' szük- 

 ségét a' nemesség, és már 1791-ben országos bizottmányt nevezett ki 

 kebeléből a' hadügy' szabályozására. De mi haszon várható volt ettől, 

 miután gyökeres javításra készség nem mutatkozott, 's legfblebb is a' 

 parasztságra vetett teher' arányosabb felosztása és az 1741-től fogva 

 szóba sem jött banderiumi kérdés tűzetett ki munkálódási tárgyul? 

 Az első pont azután majdnem minden országgyűlésen előfordult, mert 

 a' mindig növekedett teher ') 's a' parasztságnak az általi megerőte- 

 tése a' honvédelmi viszonyok' jogtalanságát mind világosabban kitűn- 

 tette. A' gyökeres javitástóli idegenkedés azonban, még a' fenállott el- 

 vek szerinti legsürgetősb javításokat , például a' tehernek a' külön me- 

 gyék' parasztsága közti arányosabb felosztását 'stb sem engedte létre 

 jőni. Ezen idegenkedés 's a' fenlévő viszonyok' igazságtalanságának mint- 

 egy ösztönszerű, a' szűkkeblű önzéstől elfojtatni nem sikerűit, érzete 

 közti harcz okozta, hogy a' törvényhozás, midőn arra alkalmas ideje 

 volt volna , soha sem akart a' honvédelem' elveinek gyökeres szabályo- 



) 1796-ban 50,000 ujoncz 's majdnem öt millió forint adó, — 1802-ben 12 gyalog 

 es 10 lovas ezred, összesen 64,000 (a' határőrökön kiviil) 's pótlek' fejében három 



"('" éVre 12,000 iijoncz vettetett ki a' nemetlen osztályra. 



