408 A MAGyAR TUD. TARSASAO ÉRTEKEZÉSEI. 



WA , , X 



8 V = A— w (w— 1) 



A' sebességek bár minő mélységben méressenek is, könnyű át- 

 látni, hogy a' közép sebesség' kitalálására, melly itt tuiajdonképen a' 

 kérdés' veleje, előbb a A és x becseit a' 3. és 4-dik formulákból kell 

 kifejteni. 



Legyen szabad a' mondottakat egy két példával felvilágosítani. 

 A' I. fig. a 20-dik függő 

 A= 3,2988 

 B = 2,9401 

 C= 2,2958 innen 

 A — B = £6=0,3587, A— C = /3=l,0030 

 n == 18' , m = 33' , a' 4-ik formula szerint 

 2 (18.1,0030 — 33.0,3587) 



33.18.15 



^ 0,00139 és a' 3-ból lesz 



3')87 X 



A = —^ 17 ^ = 0,00811; a 20-ik jegyií függó- 



18 2 



ben a' közép sebesség, vagy 



A X 



V= 3,2988 — 36,5 — 36,5.35,5 



2 6 



36,5.0,00811 36,5.35,5.0,00139 



= 3,2988 



2 6 



= 2,8503 



A' fenn kijelelt profil' függőjében valőban végbevitt mérések 

 2,8587' közép sebességet adnak; honnan a' különbség := 0,0084. 



Ekképen a' közép sebességek mindenik függőben számítattak; a' 

 közbepótlás-mód szerint kiszámított közép sebességeknek (nézd az átné- 

 zési táblákat) a' mértekből kiszámitottakkali jó egyezése mutatja, hogy 

 az a' közép sebességek' kitalálására itt előadott mód a' gyakorlatban hasz- 

 nálható. 



Itt meg kell jegyeznem , hogy a' sebességek' táblájában a' fenék- 

 sebességek az I. oszlopban csupán a' közbepótlás' tanja szerint határoz- 

 tathattak meg; mert mint tudva van, a' fenéksebességek gyakorlatilag a' 

 hozzá nem férhetés miatt szorosan meg nem mérettethetnek. 



