\ SEBESSÉG FOKOZATÁRÓL FOLYÓ VIZEKNÉL. 413 



A' lu' lábas vízállása keresztmetszésben az 5. és l7-dik füfígó'k- 

 ben tapasztalt és mért sebességekből indiictio' utján kitalált közép se- 

 besség = 3,G259, a küzbepótlás' módja szerint pedig tészcn 3,66021 ; kü- 

 lönbség =0,0362 ; mi a' keresztmetszés' vizemésztését == részkü- 



95 



lönbséggel adja. 



A' IV. tábla, szerkezetében, a' harmadikhoz hasonló. 



A' keresztmetszésben csillaggal kijelelt sebességek azokat mutat- 

 ják , mellyek a' köbepőtlás' módszerénél alapúi vétettek. 



Az V. táblában a' Dunának lábankint nevekedő vízállásainál levő 

 emésztései adatnak elő, mellyekből látni való, hogy a' Duna a' budai 

 vizmérték szerint a' legkisebb vagy zérus vízállással minden másod percz- 

 ben 22167 köblábat; 5 láb vízállásnál 50,136 köblábat, 10 lábnál 95432 

 köblábat, és a' nyári legnagyobb vagy 18 lábnyi magas viznél 215250 

 köblábat emészt meg. 



Figyelmeztetés' okáért nem tartom érdektelennek megemlítni, 

 hogy a' Duna, melly bár olly töméntelen vizet látszik megemészteni, 

 9' — 10' lábas vagy közép állásában minden másod perczi emésztésére 

 kerek számmal 90000 köb lábat véve, egy olly gödröt, mellynek üre- 

 gét valamelly mindenható kéz egy köb mérföldnyire vájná, csak öt év 

 alatt lenne képes betölteni. 



Az itt következő példa kimutatja azon utat és módot, miszerint 

 az V. táblában a' vízemésztések számí<:attak. 



Nevezzük 13' — 1" vízállásnál az egész keresztmetszés' (lásd If. 

 fig.) közép sebességét A-nak, ugyanaz értelemben 5' — 7" vízállás' közép 

 sebességét B-nek, C pedig a' fenn kimondott nézet szerint azon sebes- 

 séget jelentse, mikor a' Dunának épen semmi vízemésztése nincs, ezek 

 szerint 



A = 4,58678 

 B=2,50816 

 C = 0,00000 

 A— B=o=2,07862 

 A— C=/?=4,5867S 



