KIS GYŰLÉSEK 1838 — 1839. 7 



mert azok gondatlan kezek által elvesztenek , ennélfogva szerzőjének és könyv- 

 nyomtató kiadójának is neve kétséges. Ezen hiányt, melly a' következendő három 

 kérdést szüli : 



1) e' könyvnek mi lett legyen czúne ! 



2) ki az Írója 1 



3) hol legyen nyomtatva? 



a' lehetőségig kipótolni, talán nem épen „labor improbus." 



Ezen kérdések' lehelő megfejtésére szükséges legelőbb e' könyvnek belső tar- 

 talmát, és az iró' czélját szorosabban vizsgálni. 



Belső tartalma e' könyvnek merőben hittudományi , és tárgyazza főképen azon 

 hit iránti ellenkező véleményeket, mellyek a' reformatio' kezdetén olly élénken vi'tat- 

 tattak. 



Tudjuk , hogy Luther Márton volt az első, ki állitásaival a' XVI. század' ele- 

 jén a' romai anyaszentegyházat megbolygatta. — Figyelemmel olvasván el ezen 1535- 

 beli magyar könyvet, kitűnik, hogy magyar szerzője') az ágostai vallásnak állításait 

 a' romai vallás' ellenvetései ellen védelmezni , és a' romai vallásnak tévedéseit bebi- 

 zonyítani kivánta. 



Lampéból („Histor. Eccles. Reform.") és Ribiniből („Memorabilia Eccles. Aug. 

 Conf.") tudjuk, hogy akkori időben Magyarországon az ágostai vallásnak legfőbb ta- 

 nítója 's előmozdítója Dévay Mátyás volt, 's következőleg neki tulajdonítottam vala 

 eleintén e' könyvnek irását; de figyelemmel átolvasván Lampénál a' 80 — 88 lapokon 

 „Ajliculos, in quibns Matthias Dévay Ungarus Viennae a Rev. Patre Johanne Fabro 

 Constantiensi damnatus est;" és egybevetvén ezen czikkelyekben említett állításokat 

 azokkal, mellyek az 1535-beli könyvben találtatnak, láttam, hogy azok nem egyez- 

 nek mindenekben; de nem is lelvén az említett Articulusokban annak nyomát, hogy 

 Dévay Mátyás azzal vádoltatott légyen , mint ha Fáber János által lett megitéltetése 

 előtt valanielly hitvallásos könyvet bocsátott volna közre , előbbeni véleményemtől 

 annál is inkább elállottam, mivel Budai Ezsajás M. O. históriájában (II. R. 84, 85. 

 lap.) a' következőt találtam feljegyezve; „Ozorai Imre') .... nagy eszköz volt a' 

 békési, zarándi, és bihari résznek reformálásában , 1546. adott ki egy munkát ma- 

 gyar nyelven: „De Christo, et Aittichristo titulus alatt;" — és alább: „Nyomtatta- 

 tott Krakkóban Hieronimus Vidor (értsd : Yietor) által in 8-o minori. A' szerző magát 



') A' magyar szerző a' többi között hibául teszi ki a' romai anyaszentegyháznak azt is , 

 hogy a' papi agendák nem anya, hanem latin nyelven gyakoroltattak, — de itt Oeco- 

 lampadiust követi. Lásd amaz igen ritka könyvecskét: „Quod expediat epistolae et evan- 

 gelii lectionem in missa yernaculo sermone plebi promulgari. Oecolanipadü ad Hedio- 

 nem epistola. Ebenburgi mense Junio. A. 1522." in 4-o. 



') Szinte akkor élt Ozorai István is, 1561. Heltai Gáspár' segédje a' biblia' fordításában. 

 Lásd: Bod Péter ,,A' szent bibliának históriája. 1748." 137. lap. 



