KIS RYÜLÉSEK 1838—1839. 9 



lamelly idegen országnak könyvnyomtatói szüleménye. — De ha lettek volna is Ma- 

 gyarors/.iigon 15351jen már kíinyvnyonitató sajtók, azokból ágostai vallásit könyvek 

 bajosan jöhettek volna ki , mert elijesztette bizonynyai attól akkori netaláni hazai 

 könyvnyointatóinkat az 1523: 54., és 1525: 4. törvényczikkely ; nem különben I. 

 Ferdinánd királyunk' 1527. augustus 20d. kibocsátott, az ágostai vallást tiltó ren- 

 delése, és a' libethi lelkipásztornak szörnyű elvesztése. (Lásd Kibini, Memor. I. p. 20.) 



Magyar hazánkon kivű! kell tehát az 1535beli magyar könyv" nyomtató sajtó- 

 ját keresni. — Látjuk pedig, hogy Krakóban már 1532ben Vietor Jeromos által ma- 

 gyar könyvek nyomattak, n. m. ,, Szent Pál' levelei.*' (Lásd: Denis, Wiens Buchdru- 

 cker Geschichte, 1782." 380. lap). — Bécsben is nyomattak e' tájban magyar köny- 

 vek, de fel sem lehet tenni, hogy valaki akkor merészelt légyen ágostai vallású 

 könyvet ott kiadni : „Oderant Viennenses ad persecutionem , et fere sanguinem usque 

 Lutheri dogma , librostiue in ejus defensani conscriptos , veluti pesté infectos .... edi 

 minis severrimis interdicebant." (.Sleidanus); hogy pedig egyebütt is akkoron ma- 

 gyar könyvek nyomattak volna , annak még árnyéka sem látható. Természetes tehát 

 következtelésem, fiogy t, i. az említett I535beli magyar künyv csak Krakóban nyomatha- 

 tott^). — Különös megjegyzésre méltó mindazáltal az, hogy Vietor Jeromos (a' ki hi- 

 hetőleg e' könyvnek nyomtatója), kettős oroszlánnak képével, mint könyvnyomtatói 

 vagy nemzetségi czi'merrel tudtomra nem élt; — (Lásd Denis, Wiens Buthdrucker 

 Geschichte); a' sokszor említett 1535beli magyar könyvnek utolsó lapján pedig épen 

 ezen kettős oroszlánt czi'm látható. — Ezen környüiállás a' bibliographusok' figyelmét 

 méltán megérdemli : én , részemről , megvallom , megmagyarázni nem tudom. 



Szólok végre e' könyvnek ritkaságárúi. — A' legrégibb nyomtatott magyar 

 könyvről Bartalis Antal jegenyei volt pap ,,Notitia parochiae Jegenyensis. Claudiopoli, 

 1794." Így emlékezik: ,,Possidemus Orationem, et Cantilenam de Inventione dextrae 

 S. Regis Stephani idioniate Ungarico Norimbergae Anno MCCCCLXXXIV. editam." 

 — A' második eddig elé esméretes magyar könyv: „Sz. Pál' levelei", mellyek Kra- 

 kóban 1532ben -nyomattak. — Harmadiknak tartatott eddig Pesti Gábor' „Uj-testa- 

 mentoma" és ,,Aesopus' fabulái", (Lásd: Denis, Wiens Buchdrucker Geschichte , 379, 

 380 lap), mellyek 1536ban Bécsben nyomattak. — De íme egy 1535beli nyomtatott 

 magyar könyv ! íme a' ritkaság ! Ez tehát a harmadik magyar nyomtatott kó'/iyv, melly 

 valójában „ejcemplar unicitm." IVeveli pedig a' ritkaságot még az is, hogy Janoczki 

 szerint : „Nachricht von denen in der H. G. Zaluskischen Bibliothek sich befíndenden 



viíeket. De nem is egyezik betűinek formája , és typusa az l.íSS-beli kön^'vnek betűi- 

 vel: egyebütt kell tehát e' könyvnek nyomtatói hazáját keresni. A' kolosvári és gyula- 

 fejérvári könyvnyomtató sajtók sokkal későbbiek. 



') Nem lehetne-e az 1535-beli magyar könyv' papirosában látható vízjegyekből CWaster- 

 zeichen dei Papiért J a kiadásra nézve valamit következtetni? — illyetén vízjegyek- 

 re a' bibliographusok eddig kevés figyelmet fordítottak, holott az iilyen víz- vagy papi- 

 ros-jegyek (képzetem szerint) nem épen megvető tárgyai a' bibliographiai buvárságnak. 



M. T. T. ÉVK. V. 1. 2 



