KIS GYŰLÉSEK 1838 — 1839. 11 



úr' kezelje b. e. Riikóc/.y Zsigmond fejedelem' könyvei' lajstromának egy darabja , 

 inellyben ezen könyv, szerzőjével egyült, t. i. Ozorai Eriirevel , megneveztetik. — 

 Könyvtárnokunk, T. Kalós úr úgy vélekedik, de bizonyosan állítni nem meri, hogy 

 ezen utóbbi jegyzés Sinai' tiszttársától, Prof. Hatvanitól íratott. 



E' tudósításból meggyőződött a' társaság, hogy a' debrcczeni pél- 

 dány az előtte levő 1535ki kiadástól külüiibü/Jk, 's tekintvén mind a' 

 helyesirási, mind a' typographiai változatokat (a' debreczeniben a' szent- 

 irásbeli deák helyek kerek — , az 1535-kiben barát betiíkkel nyomattak), 

 amaz csakugyan lijabb, 's ha Sinainak és Sándor Istvánnak hihetünk, 

 1546-diki. — Sinai' példánya is megnézetett, melly jelenleg Jankowich 

 Miklós tt' birtokában van. Hiányzó czíme ekképen találtatik benne pó- 

 tolva: De Christo et eius ecclesia, item de Antichristo eiusque ecclesia. 

 Auctore Emerico Ozorai , Pastore ecclesiae Béhesieusis. Imjjressiim Cra- 

 covi'ae , anno 1559 tijim Hyeronimi Vietoris (vei jiotius Lazari Stríkoví- 

 ensis , qui hoc eodem anno St. Székely Chronicon nsdem ti/pis ez-pressit)- 

 Ez Írott czím hátsó lapján olvastatik : „Az enyedi ref. collegium' biblio- 

 thecájában a melly editiója tanáltatik ugyan ezen munkának, az így 

 végződik: De keriwk etc által. Ámen. Sabbato post festum circumcisio- 

 nis 1546." Az első táblán: „Sinai Miklósé Debreczenben 1760tól fogva. 

 — Johannes Nadányius in Floro suo hungarico Libri IV-ti cap. 1. pag. 

 216. ad annum 1529. haec habét: Melius Gervasius et Stephanus Nadányi 

 Emericum Ozorai, Thomam Gálszécsi , Lucám Litcratum , ceterosque 

 inler Chrysum et Marysum Evangelicos patientia tutati sünt." 



A' Sinai', 's most Jankowich' példányának az 1535-kivel tett 

 összevetéséből kitetszett, hogy a' kettő ugyanazon egy kiadás; 's így a' 

 társaság előtt lévő nem ugyan exemplar uiiicum többé, de jóval teljesebb 

 (csak az A ív 's a' B-ből az első és nyolczadik levél hibázván), 's mi fő, 

 az idejét meghatározó vég levéllel is bir. Továbbá a' felhozott adatokból 

 kitetszik, hogy a' debreczeni és nagyenyedi példányok szinte ugyan azon 

 (és pedig második) kiadásbeli, 's mintáz enyedi példány' vég levele bi- 

 zonyítja, IS'te-beli krakai nyomtatvány. Végre, ha áll a' Sinai- Janko- 

 wich-példány' jegyzése, mi szerint ez ugyan azon betűikkel nyomatott, 

 mellyekkel Székely István' krónikája: még hihetőbbé leszen gróf Ke- 

 mény' véleménye, hogy az 1535-ki kiadás Krakóban készült; valamint- 

 hogy Sinait is, úgy látszik, csak ugyan e' hasonlatosság birta arra, hogy 



2* 



