56 A MAGYAR TLD. TÁRSASÁG TÖRTENETEI. 



dése előtt, sőt meg a' XYl-d. század' közepéig lefolyt időből is fenmaradtak, 's 

 többnyire köz és magányos levél- , könyvtárakban és klastromokban , ilt ott magá- 

 nyosaknál, sokszor nem is sejdi'tetve, lappanganak. A' társaság már 1832-lien tette 

 gondjai' egyikévé ezeknek kifürkészését , 's a' mennyire körülmények és költségek 

 engedek, leiratását, 183i-ben pedig egyik tagját ez iigygyel különösen megbízván ^ 

 a' nevezetesb kéziratoknak köz használatra kiadását is elhatározta. 'S örömmel je- 

 lentheti az igazgatóság, hogy a' társaság' régi magyar kéziratgyi'íjteménye, főleg utol- 

 só előterjesztvényének költe óta, évről évre, érdemre és tömegre nézve mind inkább 

 gyarapszik ; hogy e' részben számos magányosak és köz levéltárak' elöljárói nem 

 csak hazafi készséggel nyújtottak segedelmet a' tárgyak' keresésében, hanem díj nél- 

 küli másoltaiások által a' társaság' költségeit is gyakran megkimélték. Végre 1838- 

 ban maga a' nevezetesb régiségek' kiadása az első kötettel meg is indi'tatott, mellyet 

 rövid időn a' nagyobb részt már kész második és harmadik kötet is követni fog. 



Addig is pedig, nii'g így egy bevégzett magyar nyelvtanhoz kivántató számos 

 kútfők összegyűjtve 's kiadva lennének , mellyek' segedelmével a' nyelv' szerkezetét 

 teljesen kifejteni és megállapítani lehessen, a' magyar irást az academia' felállása 

 előtt dísztelen/tett tarkaság' elsimítására a' társaság mindjárt eleinte határozta el azon 

 nyelvtani elveket , mellyek az academia' munkálatiban követendők lennének. Jónak 

 látszván e' dolgozatot köz használatra sajtó alá bocsdtani, az 1832-ben „Magyar he- 

 lyesírás és szóragasztás' főbb szabályai" czím alatt meg is jelent, 's ennek gyors elfogy- 

 ta által szükségessé lett második kiadását 1834-ben, 1838-ban a' harmadik, 's 1839 vé- 

 gén a' negyedik követte ; melly élénk keletben , de főleg az Íróknak az academia ál- 

 tal vallott elvekhez majd egyértelmű csatlakozásában , 's a' nyelvformák' így mind in- 

 kább! megállapodásában a' társaság örömmel üdvözli erkölcsi hatása' egyik jelét. 

 Azért tovább menve, legiijabban a' szókötés' főbb elvei' meghatározását is munkába 

 vette. 



A' tudományok' előbbvitelén és terjesztésén a' tagok , az academia' kebelén ki- 

 vül adott munkáikat nem említvén, valamennyi osztályokra terjedő különféle tudomá- 

 nyos értekezések' Írásával is fáradoztak, mik részint az Evkönyvek' 1838-ban megje- 

 lent harmadik kötetében 's a' Tudománytárban láttak napvilágot , melly utóbbiból 

 1836., 7. és 8-ban tizenkét kötet, 1839-ben pedig tizenkét füzet jött ki; részint az Év- 

 könyveknek most sajtó alatt levő negyedik kötetében lesznek közre bocsátva. 



Figyelemmel volt a' társaság a' hazai történetek' lappangó kútforrásaira is , e' 

 tárgyban a' bel- és külföldön, különösen Anglia- és Francziaországban utazó tagjai 

 által nyomozásokat tétetni rendelt, az így összejegyzett, hazánkat illető ok- és em- 

 lékiratok' másoltatását megkezdette: Gegő Elek lev. tagja tudósítását v>edig külön 

 utasítás mellett tett moldvai utazásáról a' közönség elébe is terjesztette. 



Az alaprajz által oda levén többi közt a' társaság utasítva, hogy a' tudomá- 

 nyok és literatura' előmenetelére szolgálható munkákat, íróiktól megváltván, közre 

 bocsássa, e' végre beadott kéziratok' vizsgálatával is foglalkodott. Különösen 1835- 

 sept. közepétől, 1839 vegéig kileoczvenöt mnuka ment keresztül a' társaság' bírálatán^ 

 mellyek közül huszonhat elfogadhatónak találtatott. 



