EMLÉKBESZÉD SCHÜSTER JÁNOS LT. FELETT. 151 



rdl szóló tudomán^'t egyszerre tanította. Mivel azonban a' vegytani «;s 

 füvészcti tanszékre nagyobb hivatást érzett magában , azért ennek meg- 

 nyerésére ment által, mellyet április' 20-kán 1810. meg is nyervén, tan- 

 székébe 1811. február.' 19-kén vezettetett be. A' különös természettörté- 

 net' tanára tehát ő csak kevés ideig, mintegy esztendeig volt, ho- 

 lott a' vegytant, mint rendes tanár 1811-diktól kezdve, egész élete' vé- 

 géig, azaz 27 esztendeig tanította. — 1817-ben miután a' növénytan' 

 széke a' vegytanétői megválasztatott volna, 's amazt Ilaberle Károly 

 nyerte volna el, Schuster egyedül a' vegytani széket folytatta; — nö- 

 venytanári pályája tehát Schusternek 1810-diktdl számítva hét esztendő- 

 re terjedt. 



Azon tudományok tehát, mellyekkel Schuster hivatalánál fogva 

 foglalatoskodott, az ásvány, bar- és növényrajz (mineralogia, zoológia 

 et phytologia) és a' vegytan (chemia) voltak. — Az első két tudományra 

 nézve érdemei' tekintetéből elég legyen megemlíteni, hogy tanársága mel- 

 lett az ezen tudományokhoz kapcsolt miiseumnak felvigyázója levén egy- 

 szersmind, az abban összehalmozott természeti testek' elrendelésével és 

 névsorával valóban sokat bajlódott. — A' növénytannak több ideig lé- 

 vén oktatója, ezzel többet foglalatoskodott, 's nekie a' barátok és bib- 

 liotheka' épülete mellett levő kertből, az ország' utján levő mostaniba va- 

 ló átszálítása a' növényeknek valóban sok munkájába került , mit Schus- 

 ter, mint a' füvészkertnek felvigyázója (praefectusa) valóban a' legügye- 

 sebben eligazított. A' füvészetre nézve még azon érdeme is van Schuster- 

 nek, hogy még tanársegéd korában, vagyis 1808-ban, füvészeti névtant 

 (terminológia botanica-t) adott ki, melly hasznavehetősége miatt, mi 

 nálunk ritkaság , végre szétkapatván , ugyanezen munka nagyobbítva és 

 javítva 1815-ben még egyszer jelent meg. — A' vegytanra nézve, mind- 

 járt pályája' kezdetén, még tanársegéd korában két, akkori időben ne- 

 vezetes munkával érdemesítette magát Schuster u. m. Jacob Josepli Win- 

 terl's Darstellung der vier Bestandtheile d. anorganischen Natúr. Aus dem 

 Lateinischen übersetzt. Jena 1804. 528. lap. — és System der dualisti- 

 schen Chemie des Prof. J, J. Winterl. Berlin 1807. két kötet 510 és 320 

 lap. — De mind ezeknél nevezetesebb kéziratban tanítványai által száz- 

 szor, meg százszor leírt, tehát sok nyomtatott könyvnél kézen forgóbb, os- 



