216 A* MAGYAR TUD. TÁRSASÁG* TÖRTÉNETEI. 



nagy jutalmát nyerte el. Idóküxben belőle néhány türedéket küzlütt az 

 Aurora' 1822., 26., 28ki 's az Uránia' I828ki fulyamaiban; és két kisebb 

 hőskölteményt: Gritti Lajos (Aurora, 1821) 's a' Sziszeh' győzedelem (Aur. 

 1827). Azon kivül két heroidet: Török Bálint, hitveséhez (Aur. 1824), 

 Borbély Heléna, férjének Békési Istvánnak (Aur. 1825), dalokat, episto- 

 lákat birunk tőle, mik Pesten, 1832. nl6r. Kisebb költemények czím alatt 

 összegyűjtve jelentek meg. A' magyar tudós társaság' igazgatósága 1830. 

 nov.' 17. a' nyelvtudományi osztályba vidéki harmadik rendes tagúi ne- 

 vezte ki, míg Kisfaludy Sándor' kiléptével, 's majd Kölcsey Ferencz' ha- 

 lálával, 1838. ennek helyébe és fizetésébe lépne. Prosai darabjai közül 

 Simái Kristóf' emléke az Evkönyvek' III. kötetében látott világot , Theo- 

 dul' estvét fordítása pedig még 1819. 8r. Budán. Halála martius' 7. 1839. 

 következettbe. Kéziratban maradt tőle: Bátori Zsigmond erdélyi fejedelem' 

 élete. Könyveit, pázmándi magányát (mostoha anyja' halála után) 's né- 

 melly apróbb activumait a' m. t. társaságnak hagyta. 



GOROVE I.ASZI.O, 



levelező tag. 



Született 1780. június' 2. Szám ostíj várt, hol atyjától, ki e' kir. 

 város' főbírája 's több ízben kir. kormányszéki biztos volt, gondos ne- 

 velést vett. Szülötte városában kezdett tanulmányait Kolosvárt folytatta, 

 hol a' philosophíát, 's ISOOtól fogva Pesten a' törvényt hallgatta; itt Ha- 

 liczky András német nyelv' prof., a' német, Dugonics a' magyar lítera- 

 tura' ismeretébe vezetvén őt, valamint Faludí és Kazinczy' írásaik kü- 

 lönös hatást gyakorlottak reá. Ez időben irta, huszonegy éves korában, 

 a' Jegyesek Carthagóban czimi'í regényt, mclly azután 1807b. jelent meg 

 Budán, Sr. Atyjának ISOlben történt halála félbeszakasztatta vele a' tör- 

 vényfolyamot, 's átvétette családa* érdekében annak hátrahagyott gazda- 

 ságát. E' pályán annyi szorgalmat és ügyességet fejtett ki, hogy idővel 

 az Alföld' legvagyonosb birtokosai' sorában látná magát. E' mellett nem 

 csak mint több vmegye' tbírája a' köz ügyekben vett munkás részt, ha- 

 nem a' magyar literatúrai is sok dolgozatokkal nevelte; mert fenemlített 

 regényét nem sokára Jeczid és Haba szomorújáték, Buda, 1806. 8. és 



