•j[g. I. NYEL^'TUDOMANY- OSZTALYI EaTEKEZES. 



nvomait követni tartoznak, a' fő személy, gyermekek, ki van 

 téve és még is az a t y-j o k tübbes személyraggal van ellátva ; — igen 

 is, úgy vagyon — de észbe kell vennünk, hogy a' gyér m ekek itt az 

 aty-jok-kal a' birtokos viszonynak független állapotjában (in statu re- 

 lationis possessivae absoluto) jő elő, nem pedig függve; és épen ott hi- 

 bázott Révai , hogy a birtokos viszonynak függő és független állapotja 

 között (inter statiim relationis possessivae absoliitum et constructum) 

 különbséget nem tett és a' keleti nyelvszabál^t a' miénkre általánosan 

 által ruházta, holott valamint nálunk, lígy a' keletieknél is az enilitett sza- 

 bály csak (in statu relationis possessivae absoluto , et non constructo) 

 a' birtokos viszonynak független , és nem egyszersmind függő állapotjá- 

 ban igaz; a' függő állapotot pedig Szem' nyelvei úgy, mint nálunk diva- 

 tos, nem ismerik, és ez édes miénknek kizárólag sajátos sajátja, hacsak 

 talán valaki az aram nyelvnek status relationis emphatico-constriictusát 

 ide nem alkalmazná , de a' mit én tenni nem merek. Azt sem vetheti el- 

 végre senki ellen , hogy a' személjes névmások , midőn nyomosság' 

 okáért kettőztetve használtatnak, számra nézve is megegyeztetiiek a' 

 nyilván jelenlev^ő személylyel ezekben: az én házam, a' mi házunk, 

 a' te házaid, a' ti házatok, a' ti házaitok stb.; mert itt az álta- 

 lános , és azért kérdésbe sem vonható njelvszokás a' harmadik személy- 

 ben, holott épen erről van a' kérdés, híven velünk tart, mondva és 

 írva: az ő házok, és nem az ők ház ok; az ő házai és nem az ők 

 házaik, stb. 



Ezekhez képest zsinórmértékül a' személyragok' helyezésében a 

 következő két szabály szolgálhat: 



„Valahányszor a' birtokos a' birtok mellett függésben nyilván nem 

 áll, hanem a' személyrag a' birtokos' helyét foglalva ennek személyét, 

 és tulajdonát egjütt jelenti , a' birtokossal mind személyre, mind számra 

 nézve megegyez; p. o. házam, házad, háza, házunk, házatok, 

 házok stb." Itt meg kell jegyezni, hogy a' birtok' többesét mindenkor 

 j jegyzi p. o. ház-a-i-m, stb. 



„Ellenben , ha a' birtokos a' birtok mellett függésben nyilván meg- 

 jelenik, ezen esetben a' személjrag csupán tulajdonító, és nyomosító, 

 határozó erővel birván, szinte, mint más melléknév vagy névmás egye- 

 dül személyben , és nem egyszersmind számban , egyez a' birtokossal . p. o. 



