a' nyelv' alap , És HASONLITÁSI VEZÉR EL^'ímÖL. 23 



ságot. Más pedig a' n y e 1 v e j t é s ((Halectus), más a' nyelv rokonság 

 (cogaatio). A' nyelvejtés ugyan azon nyelvnek külön tartományokban , 

 vagy azon egy tartomány' külön részeiben divatos, többnyire némelly 

 hangok' kimondásában, egy két tájszönak, vagy szómódosításnak más 

 alakú használásában levő különbözés szüli : ellenben rokonok lehetnek 

 oUyan nyelvek is , a' mellyek az anj anyelvtől már ezer év óta elszakad- 

 va nemcsak szavaikban , hanem a' nj elvhasonlóságban is csupán annjiru 

 egyeznek , hogy a' szószármaztatásbau , módosításban , és néhol a' kö- 

 tésben, 's hangrendben is hasonlatos módot követnek, és több anya- 

 nyelvi szókat is híven megtartottak. Hlyen tagadhatatlan rokonság va- 

 gyon a' héber, arab, szír, és kaldaeai nyelvek között. Világosabban a' 

 nyelvejtés , és nyelvrokonság között az a' különbség , hogy a' nyelvejtés- 

 ben különbözők p. o. az erdélyi székelyek, a' palóczok, és a' dunántúli 

 magyarok, a' csehek, és a' magyarországi tótok, a' bécsi németek, és 

 a' német bajorok , vagy poroszok egymást könnyen megértik; ellenben 

 a' rokonnyelvúek: u. m. arab és héber, olasz és franczia, szász és 

 angol egymást annál nehezebben értik, minél távolabbi atyafiak, és 

 minél régibben egymástól elválva élnek. 



Ezek' előbocsátása után amaz elveknek, a' mellyek több nyelv 

 egybe illesztésében vezérfonalat nyújthatnak, alapjául a' nyelv' általános 

 belső tulajdonságaira nézve a' logicai köz nyelv hasonlóságot vehet- 

 jük, mert ez kiméri azon közt, a' hol a' nyelvek minden rokonság, 

 érintés, és közösülés nélkül is egybe olvadnak, és azért megmutatja, 

 mikor lehet bátran állítani , valljon egyik nyelv a' másikból származott-e* 

 vagy talán a' másiktól csupán néhány szókat , formákat , és mondásokat 

 kölcsönözött ? A' köznyelvhasonlóságból , mint vezérelvből a' következő 

 segédelveket példákkal világosítva adjuk elő. 



a) A' melly nj'elvek egymás közt szószármaztatási , módosítási 

 és hangrendi tekintetben általán megegyeznek : habár egyes szavaikban 

 vagy formáikban különböznének is, azon egy anjának leányi; p. o. pa- 

 lócz és magyar, a' szász és német nyelv. Azon nyelvek pedig, a' 

 mellyek hasonló módot követnek a' szóalkotásban, módosításban , ra- 

 kásban, és hangrendben, ha bár nem minden szavaikban egyeznek meg, 

 még is tagadhatatlanul rokonok , p. o. az aram és arab , az orosz és 

 szláv, a' német és angol. 



