30 I, N YELVTUDOMÁNY - OSZTALYI ÉRTEKEZÉS. 



szájában is él ; kaldéai nyelven az ó szövetségi írók közt Dániel és Ezras 

 iitak. KüIOnüs figyelmünket érdemli e' két nyelv már azon tekintetből 

 is, mert a' babyloni fogság után az izraeli népnek hazai nyelvévé vált, 

 és megváltunk is e' nyelven hirdeté az idvezség' tudományát. 



Az arab nemzet eredetét Hébernek Joktán fiától vette, nevét 

 pedig a' hason nevű tartománytól kölcsönözte. Szem nyelvágai köztt 

 ennek jutott a' legnagyobb míveltségi fok; inert akár hangjainak könnyű 

 folyását és gyengéd finomságát , akár szómódosításának külön alakjait, 

 és sokféle kellemes változásait , akár szóbóségét szemléljük , rokonai vele 

 nem mérkőzhetnek. Legszebb aranykorában virágzott e' nyelv, midőn 

 Mohammed a' vitéz arab népet nem csak az egy igaz istennek iniádására 

 vezérletté, hanem egyszersmind a' legérzékenyebben kedvező jutalom- 

 nak álnok Ígéretével akárki ellenfél előtt rettenthetetlenné képezte. Mí- 

 velt állását egyenesen azon jeles költészeknek köszönheti , kik a' vitéz , 

 éles elméxí és szép lelki'í arab nemzet' kebelében soha meg nem fogyat- 

 koztak ugyan , de leginkább még is K. u. az öt és hatodik században a' 

 modariak, koraiták, és hegy-aziak közt gyakoriak valának. Elősegí- 

 tette a' haladást Mekkában azon divatos szokás , mellynél fogva a' köl- 

 tészek egybegyülekezvén, tudományos üléseket tarfának, munkálataikat 

 köz bírálat alá bocsáták, és a' legjobb elmeművet aranybetűkkel vászonra 

 írva az egyházban fölfüggesztek. Mennyből adottnak hirdettetvén azon- 

 ban azAlkorána' nyelvnek további mivelését annyira megakasztotta, 

 hogy a' nagy próféta' könyvénél szebb írásmód ezentúl nem csak lehetet- 

 lennek , hanem véteknek is tartatott. Azért azon időtől fogva a' nyelv' 

 aranyfénye egy lépcsővel alább hanyatlott, de ezen állásán már ezer év 

 óta állandóan virágzik. E' nyelv belső alkotásában olly gazdag, hogy 

 alig képes valaki alakot gondolni, melly annak természetéhez képest 

 kifejtve ne volna; szóbőségében olly szapora, hogy a' tudósok' köz szá- 

 molása szerint tőszói nyolcz száz ezerén , általán pedig szavai tizenkét 

 millión túl haladóknak állíttatnak; csak Wilmet' szótárában, melly 

 Golius, Giggejus, és Castelli lexiconainál jóval kisebb, ezer hat 

 száz nyolczvan tőszót olvastam, a' származékokat ide nem értve. Az 

 oroszlánynak öt száz , a' farkasnak száz külön nevét olvashatni az A 1- 

 kámusz ( — ^^LiÜf) tenger nevű szótárban, mellyet Mohammed, 

 Firuszabadi Jakab' fia, több évig Mekkában tanúiván készített, 



