36 I. NYELVTUDOMÁNY - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉS. 



U».<> addes 9 Sed magis etiam mirahitur , arabicum Lexicon evol- 

 veus , inque eo et sextiim ,y^'> et septimum, et octavum verbum |va.<> 



et |vá.i> eadem significatione inveniens. Nec tamen cui verbo eam neget 

 reperiet. Ergo nonne snspicemur , ante has , quas uovimus , lingnas ori~ 

 entales sororias , radicibus triliteras, aliquam fuisse antiquiorem , seu 

 matrem sororum , sive j barbárom , ex qua miiltum transtulerint , fece- 

 rintque sunm , non dicam omnino bilit eram , sed tamen et biliteras radi- 

 ces habentem , quibus deinde , alicubi forte cum aliqua significationis va- 

 riatione , tertia sit addita a gente triliteris adsveta , aut adsvescente 9" 

 — Azonban az első egyszerűségből kivetkőzött Szemnek minden nyelv- 

 ága , mihelyt a' nyelvtanitok annak legegyszerűbb gyökeit is három más- 

 salhangzó betűre (ezt jól felvegyük, mert nálunk is ugyan három betű- 

 ből állanak többnyire a' gyökök p. o. vad, véd, vád, ved, stb, rle egyik 

 mindenkor magánhangzó , ellenben a' keletieknél mind a' három mással- 

 hangzó, és azért azok' gyökei többnyire két tagúak p. o. hatal , haphar 

 stb.) vonni, és állandó szabályul követni kezdették azt, hogy minden szó 

 három betiíből álljon. Vannak azonban minden ellentörekedés mellett 

 Szem' nyelveiben még néhány egyszerű gyökök is , mint az érzésnek és 

 indulatoknak ünkényti kifakadásai u. m. a' héberben 3N, DN? ÜN és a' név- 

 mások ; aramban : ■^, yo\, yz.Jk, — arabban : v^ — f^ stb. indulatszók : 

 'ÍN )^in 5N3 jJIX j ^■?. — ^^ — stb. de ezek számra fölötte csekélyek , és azért 

 cl' keleti nyelvek szószármaztatása ma már inkább tőszókból (stirps) mint 

 gyökből (radix) ered. 



A' származtatás minden szemi nyelvben a' tőszó' hangjainak vál- 

 toztatása által megyén végbe az elemi betűk hiv megtartása mellett : el- 

 lenben nálunk bizonyos részint világos , részint homályos értelmű ragok 

 vagy is szóképzők által. A' különbség tehát Szem' nyelvei, és miénk 

 közt abban vagyon, hogy ők a' szószármaztatásban a' nyelvnek eredeti 

 fejlését ma is híven követik, a' melly tudniillik valaha a' mi nyelvünk- 

 ben is hasonta diví^tozott, mert eleve hangváltozás által, szinte mint ma 

 a' keletieknél, kerekedtek a' tiszta gyökük p. o. bar, bár , ber, bir , bor, 

 bőr, bér, bur, kar, kár, ker , kor, kör, kér, kiir , kór, kür , nyal, 

 nyál, nyel, nyil , tar, tér , ter, tér , tör , tőr , tur , tür , tor , tőr, 

 szar, szár, szer, szir , szór, szőr, szűr, szór, szúr, stb: ellen- 



