40 I. NYELVTUDOMÁNY- OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉS. 



Végre az igeszármaztatásnál általán meg kell azt is jegyeznünk , 

 hogy nálunk főnévből , és melléknevekből is számos igék származnak , 

 a' mi a' keleti nyelvekben, mennyire azokat ma ismerjük, ritka tüne- 

 mény. Ha csudálják tehát számos tudósok az arab nyelvet szapora for- 

 mái miatt : méltán örvendezhetünk mi dicső magyar nyelvünkben ; a' 

 melly ötszörte több formákat hordoz kebelében a' bámult arab nyelvnél. 

 Többire az ígeszármaztatásra nézve nyelvünk, és a' keletiek között én 

 más hasonlatosságot nem látok, mint hogy a' t, hit, vagy fordítva atih 

 nálok szinte , mint nálunk szenvedőt képez , de ők a' képzőt elál teszik, 

 vagy közbevetik, mi pedig hátúi függesztjük a' tő, vagy gyükszóhoz. 



Névszármaztatás. 



A' nevek vagy eredetiek, vagy igéből, ritkábban más nevekből 

 származottak. Eredetiek többnyire az állatok, növények, érezek, és 

 emberi tagok' nevei: de sok nyelvbuvár illyeneket is a három betűs igék- 

 ből a nyelv' fejlődésének természete ellen fejteget. A' származék nevek 

 pedig vagy magok az igéknek részesülői és határozatlan módjai, vagy 

 ezekből hangváltoztatás által születtek; a' névképzők általában Szem' 

 nyelveiben gyéren találtatnak. De lássuk ezt is példákkal fölvilágosítva, 

 és lígy a miénkkel hasonlítva. 



A' héber nyelvben az első formából , vagy is a' tőigének része- 

 siilőjéből lesznek a' következő alakú nevek : 



hpv kótel 



1. í^tüj? katal 2. tpijp katel 3. ípijp katol 4. <^^p kotel 



5. i?!H3p_ katúl 6. í^j-pp^ katíl 7. ^^t) kattel 8. iu-ipp kattíl 



9. '?t3p kittel 10.ip>,j3p kittól stb. De hasonlóan vagyon ez a' 



határozatlan módra nézve is, p. o. ktal, itel, hetei, hetei, htol , ktul 

 stb. Az aram nyelvben hasonlóan van a' dolog ; például a' határzatlan 

 mód egyszersmind név ű. m. 



Káldéai Syriai 



'?ü,-)p miktal n,S,^,n'-ri inektolu 



N^űj5 kattala n^^n-n m'katolu 



