42 I. NYELVlUDüMÁNY- OSZTÁLYl ÉRTEKEZÉS. 



icr-em, ter-em stb. bj cm heber -i , p p. o. ^^'p = korban ; arab cf ; de ezek- 

 nél mellékneveket képez p. (t. t)LÍ-^js haragos stb. talán a' magyarban 



o/i li. m. hasz-o/i, vász-oii , ra-gijon stb. c) ? heber '_ arab i5 aram !■■• 

 ez tökéletesen egyez a' magyar i melléknév^-kepzóvel , siít a' szanszkrit 

 nyelvben is mellékneveket teremt, és megfelel a' görög loq , ixoq, iSin, 

 lat. r'ci/s; német t'sch, /g-, ragasztéknak p. o. >]'\ei perazí , am. paraszti, pa- 



gaiuis ; n2y;ffr«is pagus gyökértói; >pj^ ?Y» am. idei stb. d) Arab^kicsiny- 



zó rag a' török, és persa nyehben gyakoriabb, nálunk köz divatú p. o. 



> -- y -- 



Jj./c mardaka, am. ember-ke, zaka am. az-ou-ka. 



Ila az előadottakat általnézvc ezen szószánnaztatási összeillesztést 

 vizsga szemmel tekintjük, senki a' következőket kétségbe nem hozhatja, 

 tudniillik Iször Hogy a' mi nyelvünk gyökeiben egyszerűbb, régiebb 

 alakú, és inkább az eredten eredeti nyelvhez közeledő, mint a' szemi 

 nyelvek mesterkélt három betűs tősziiikban. 2szor Hogy a' mi nyelvünk 

 származékaiban ha nem gazdagabb is Szem' nyelveinél, legalább azoknál 

 hátrább nem áll. 3szor Hogy Szem' nyelveiben a' szószármaztatás ma is 

 a' legrégiebb hangváltoztatási módot követi, melly szerint eleve minden 

 nyelvben a' tiszta eredeti gyökök termettek. 4szer Hogy a' szószármaz- 

 tatásra nézve egy két fölcbb kitett , és több más nemzettel is közös ese- 

 tet kivéve niai nvelvünk, és Szem' keleti nyelvágai között rokonság 

 semmi, hasonlóság Fölötte kevés vagyon. 



B) Szó módosítási összeillesztés. 



A' szómódosítúsi összeillesztésben a' beszédnek lehető különféle 

 részeiről következő renddel értekezünk a) a' nemről, b) névmutatóról, 

 c) a' névmásokról, d) a' melléknevekről, és azoknak kitüntető, 's ki- 

 emelő tulajdonságiról, e) a' névmódosltásról általán, és névhatározók- 

 ról, f) a' számnevekről, g) az igékről, ezeknek idő, és személy szerinti 

 módosításáról, h) a részesülőkről , i) az igchatározókról , j) a' kötszók- 

 ról, k) végre az indulatszókról. 



