» 



a' nyelv' AIi.A.P, ÉS IIA.SONIiITÁSl VEZÉR ELVEIRŐL. 43 



a) Nem. 



A' nemet a' keleti nyelvekben , vagy a' névnek értelme bélyegzi , 

 vagy annak külünféle végzetei jelentik. Nőneműek tudniillik minden 

 nevek, a' mellyek héberben n _/ n _/ n_ "^^ H; ritkábban {<_ i^ , az aram- 



T - V T T ■ 



ban: {< _, P* » T-, ^ -• «« o*^# és f), — ; az arabban: « — betűkkel vég- 



ződnek, de meg kell jegyeznünk, hogy a' nőnemű végzet többszőr 

 köznemet is jelent. Nálunk ellenben a' nem , csuj>án a* szónak értel- 

 me, és soha sem végzete, által jelentetik; így már értelemnél fogva 

 hímneműek ezek: apa, atya, ipa , vő , legény , fi , férj , bács , bika, bak, 

 ökör, ka/l, kakas, stb. nőneműek pedig ezek: anya, eme, napa, meny, 

 asszony , leány, nő, htiga , néne, tyúk, nőstény , tehén, stb. De vSlljon 

 ezt nyelvünk* régi egyszerűségének kell-e tulajdonítanunk ? vagy talán 

 tökéletességének neveznünk? Én tökéletes egyszerűségnek tartom, mert 

 magyar nyelvünkön minden kinos nembeli különböztetés nélkül is ké- 

 pesek vagyunk bár milly fogalmat értelmesen nyomozni , holott a' latin 

 és német, sőt franczia, és egyéb nyelvekben is mennyi nehézséget okoz 

 a' nembeli egyeztetés ! 



b) Névmutató. 



A' névmutató, melly a' nyugoti nyelvekben, u. m. német, fran- 

 czia, latin, és görög nyelvben nemet jelent, nálunk szinte, mint Szem' 

 keleti sarjadékiban, azt jelenti, hogy a' beszédben vele előforduló név 

 bizonyos meghatárzott tárgy, és azért tulajdonképen a' névmutató maga 

 a' mutató névmás , de a' melly minden hajlítás nélkül áll a' név előtt , 

 mire mutat; holott, ha mint névmás használtatik, a' melléknevek' 

 szabályai szerint hajlítatik, és igazítatik. Hlyen a' héber nyelvben: 



^n vagy n i az arabban Jf*. Az aram nyelvben n _ j -^ egyes számban ; 



-: -: T 



N' _ ajja, "• _ ej, i- s e a' többesben, és a' szó' végén szokott állani 

 in statu relationis emphatico. Itt szabadna talán úgy vélekedni, hogy 

 a* magyarnak status relationis possessivusa. szinte illyen módon jelel- 

 tetik p. o. magyarok király-a, király-ai, mert az aramban is így hangzik 

 {<»jt3 manajj-a, >^^ man-ei , de ennek bővebb fejtegetésébe nem ereszke- 



I-T ■•T 



M. T. T. ÉVK. V. 2. 6 



