54 I. NYELVTUDOMÁNY- OSZTÁLYAI ÉRTEKEZÉS. 



előtt nein használtatik p. o. Nagy Sándor, Buda, o Péter! — Ellenben 

 a' nemzetek', hegyek és folyók' nevei megszenvedik p. o. a' magyar, 

 a' Duna, a' Tátra. A' melléknév ha kitündleg xaTs^o/tív mint ritka tulaj- 

 donság tulajdonítatik a' személynek, névmutatót kivan, p. o. Lajos a' 

 nagy. Plató az isteni. Mátyás az igazságos stb. Nem áll a' személyragos 

 nevek előtt p. o. könyvem , könyved , stb ; ellenkezőleg az olasznál : «7 

 mio libro a' görögnél: ro ^cfiXiov fi ov, hanemha, a névmás nyomositólag 

 (pleonastice) ismételtetik p. o. az én házam, a' te könyved. Nincs helye 

 a' viszonyos állapotú nevek előtt p. o. öröm' érzése, szív' dobogása stb. 

 A' praedicatum , ha főnév , mutató nélkül áll p. o. az erkölcs kincs ; a' 

 tudomány nyereség stb. De általán meg kell jegyeznünk, hogy a' név- 

 mutatónak állandós, biztosan következő szabályai a' keleti nyelvekben 

 sincsenek kifejtve, hanem általános szabály az, hogy ha az egyébként 

 határzatlan név határzott értelemben használtatik, a' névmutató elébe 

 függesztessék. 



A' nevekre nézve legnagyobb figyelmet a' viszonyos állapot érde- 

 mel, de erről máshol eleget szólottunk. A' melléknevek nálunk közön- 

 ségesen a' főnév előtt állanak: ellenben a' keletieknél utána tétetnek; 

 és nálunk semmi változást nem szenvednek, ellenben a' keletieknél nem- 

 ben, számban, és alukban meg kell egyeztetni. A' számnevek Szem' leá- 

 nyiban, mint nálunk, a' főnevek előtt állanak, de azon különbséggel, 

 hogy ők nemben és számban a' főnévvel megegyeztetik, mi nem; sőt 

 nálunk a' számnevek szoros értelemben többest nem is szenvednek meg 

 mellettök, p. o. öt ember, nem: ötök emberek vagy öt emberek stb. 



Az igéket a' mondásnak alanijáial számra, személyre, és nem- 

 re nézve is megegyeztetik a' keletiek : nálunk ellenben a' nembeli 

 egyeztetésnek nincs helye. Hlyen mondások tiőttöii nő, folyton foly a' 



keletieknél is divatosak p. o. Lj-ó v_>r-^ verve ver; yhty' 'i'?0 országolva 



országol. Különös a' keleti nyelvekben az is, hogy a' határzatlan mód 

 közönségesen név gyanánt szolgál; ennek van némi nyoma nálunk is, 

 mert határzatlan módunk még ma is fölveszi a' személyragokat p. o. ver^ 

 nem, verned, vernie, vernünk, vernetek, verniök, stb. Végre az igék külön- 

 féle névhatárzóval módosított neveket kivannak , 's nálunk hasonta, 

 mint a' keletieknél különféle clőragokkal, a' mellyeket talán helyesen 



