a' nyelv' alap , És HASONLtTÁSI VEZÉR ELVEIRŐL. 5& 



igehaliirz(íknak szorosan véve nevezhetnénk, üsszetétetni szoktak, u. m. 

 elhozom , meghozom , kihozom , behozom , fölhozom , lehozom , általho' , 

 zom , körűthozom , előhozom , hátrahozom stb. 



Tübbiio valamint nálunk, úgy a' keleti nyelvtanítóknál is a' szó- 

 kötés tökéletesen kifejtve nincsen, és a' dolog' természete szinte oda 

 látszik mutatni, liogy a' beszéd' részeinek helyezése, a' logicai képzetek' 

 kisebb nagyobb kifejlése, következőleg a' nemzet' miveltségének válto- 

 zatos foka szerint változik; azért reméljük, hogy olvasóink e' csekély 

 vonásokkal meg fognak elégedni legalább addig, míg e' tárgyban többet 

 adhatunk. 



D. Hangrendi összeillesztés. 



Hangrendé ugyan minden nyelvnek vagyon, de olly szembetű- 

 nő minta' keleti nyelvekben, sem a' szanszkrit, sem görög, vagy latin, 

 sőt a' magyarban sincsen, mert a' keleti nyelvekben nem csak a' szó- 

 származtatás, hanem a' módosítás is nagyobb részint hangzók által törté- 

 nik, és épen azért fölötte csalatkoznak azok, kik a' magánhangzókat 

 nem is a' szó' mi voltához tartozóknak képzelik, sőt inkább ezek a' szó- 

 nak valóságos lelkei elannyira, hogy valamint a' test lélek nélkül holt, 

 ügy a' szó is csupa mássalhangzókból örökre némán leirott, és soha ki 

 nem ejthető hangtalan betű marad. 



Érezték ezt a' keleti nyelvek' jelesebb tanítói , 's azért a' közvé- 

 lemény szerint tökéletlen keleti Írásban már hajdan a' hiányzott hang- 

 zókat pontok állal pótolni iparkodtak, noha a' pontok, vagy is pontos 

 hangjegyek' fölvételének idejét hitelesen meg nem liatározhatni. Azonban 

 már eleve, mint igen hihető, az aleph, vau, jod, ugtmint «, u, i leg- 

 első eredeti magánhangzók használtattak, és talán a' n he betű is az ősz 

 korban hasonló szolgálatót tőn. 



A' mi már a' keleti hangrendnek nyelvünkhöz hasonlítását illeti , 

 nyilvános a' hasonlatosság abban, hogy a' magánhangzókat Szem' leányi 

 szinte úgy szeretik halmozni, mint a' magyarok; hogy soha meg nem 

 szenvedik a' szó' elején két mássalhangzónak összejöttét, és azért ha 

 illy fajtú szót által kölcsönöznek, hasonta, mint mi, egy magánhangzót 



elővetnek p. o. JUíClt^ iskola, e' helyett: Schola. Továbbá a' v,j, ritkáb- 



