56 I. NYELVTUDOMÁNY - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉS. 



baa a' h betűk föl szoktak i, u magánhangzókkal cseréltetni, mint tulaj- 

 donképen félmagánhangzök ; nálunk a' hangrendet mindenkor a' gyök 

 vagy tőszó vezérli , a' mihez a' szószármaztatási , vagy módosítási ra- 

 goknak simúlniok kell : ellenben a' keleti nyelvekben még ma is a' tő- 

 szó' hangjainak különnemű változása szüli a' különféle szószármaztatást, 

 és módosítást ; p. o. ijt dabar , -13-1 deber, '-\y^ dábar, "^y^ dober, -yy^ 



1 I V V - T • : 



debir stb ; illyen forma a' német nyelvben : gebaren, geboren, ge- 

 bar, Geburt, Ge bar de stb. Végre valamint általán minden nyelv- 

 ben , ügy a' keletiekben is a' hason hangú mássalhangzók különfélén föl- 

 cseréltetnek , u. m. ÍJ, 3j, p|>t, gas, gath, gaf, n^W , ri^'^ , szachah, cza- 



chak stb. 



Ezek azon fő vonások, a' mellyeket előlegesen a' keleti nyelvha- 

 sonlatosságról, azoknak belső tulajdonságait vizsgálva, és a' számos ve- 

 lünk hasonlatos egyes szókat mellőzve (mert illyenek a' m. t. Academia' 

 nagy szótárában úgy is ki fognak adatni) kijelelni czélunkká tettük; rö- 

 vid árnyéklatok ugyan, de még is talán nyelvünkre nézve sokban a' ho- 

 mály közt világító sugárként tűnnek föl. Majd ha hosszabb visgálódás 

 és folytatott munka után bővebben derűi föl előttünk keletnek sokban 

 edig elé Európa előtt ismeretlen ege, igyekezni fogunk tökéletesebb mü- 

 vet hazánk' oltárára tenni. Legyenek addig is e' képek naponként 

 jobbnak adhatására törekvő tiszta szándékunknak legalább bizonyító 

 tüköréi ! 



