AZ ISTEN ÉS VILÁG KÖZÖTTI VISZONVRÓr,. 69 



cKekrc Ibrdhott iigyelés oka lesz a/után egy magasabb íz' kcletkeztének. 

 Ezen új íz' neve 



/?) Sabaeismus, nielly szerint a' külsőleg vett csillagok iste- 

 neltetnek. Illy fukon állottak a' luíjdani aegyptiisiak, cbaldaeiisok, per- 

 sák, sokan a' vad amerikaiak közi'íl, és az arabok, kiknél majdnem minde- 

 nik néptürzsők egy külön csillagzatnak tömjénezett. 



E' nézetnél fogva vagy a) egy csillag isteneltetik, vagy b) több 

 csillagból álló csillagzat, vagy c) valamennyinek országa, az ég. Oka e 

 baladásnak az iméntickból világos. A' csillagok viszonyos egészek és a 

 földi dolgokhoz sokban hasonlók, melló'zbetetlenűl kellelt tehát illy kér- 

 déseknek is támadni : mi az, mi lígy a' földi, mint égi testekben közös 1 

 mi köti őket össze egy nagy egészbe? mi az, a' miből mind ezek van- 

 nak? Közelebbi vizsgálat után az e' kérdésekre adott válaszok ingerűi 

 szolgáltak egy főbb íznek , melly amaz egyetemes létszert anyagnak ne- 

 vezvén megkezdeti az eddigieket egyesítő 



r) Materialismnst, melly szerint, mivel anyag teszi aljazatát 

 a' fctisebeknek, mivel általa munkálnak földünkre a' csillagok, 's őálta- 

 la költetnek egy egészszé is össze, azon sejtett istenség, kinek megis- 

 merése tárgyaltatik, nem egyéb az egyetemes anyagnál. 



Ez azonban úgy fogathatik föl a) mint egy határozottan kiemelt 

 elem , melly sokféleképen módosított átalakulás által szüli a' földi és égi 

 testeket. Ide számláihatók: Hyppasos, kinél az isten azonegy az elvont 

 tűzzel; a' régi aegyptusiak, kik a vizet; apolloniai Diogencs, az as- 

 syriusok és Afrika néhány népe, kik a levegőt imádták. Ki nem elégí- 

 tő e' nézet, mert a' szüntelen változó dolgok' minőleges sajátságai iránt 

 nem ad megnyugtató magyarázatot, b) Néhol két különb tulajdonú elem 

 imádtatott. Hlyének a' babylonbeliek, kikről olvassuk, hogy tüzet és 

 vizet isteneltek. E' szemponttal sem elégszik meg az egyetemiségre tö- 

 rekedő gondolkodás. Itt ugyan már a dolgok' különbféle sajátságiról 

 nyujtatik némi fölvilágosítás ; de szükséges e' mellett tudni , hogy hon- 

 nan legyen a' két elem? és hogy mi az, mi őket egyesíthetőkké teszi? 

 Látni való , hogy mind a' ketten anyagok. Ennek következésében tör- 

 tént a' tovább menés, mi szerint c) isten az egyetemes anyag, melly mi- 

 vel egész, minden elemet felölel, és való lehetsége úgy a' földi mint az 



9* 



l 



