\Z ISTEN ÉS VILÁG KÖZÖTTI VISZONYRÓL. 71 



Az egyetemes anyag t. i. olly egység, inelly valamennyi alakít- 

 mánybun , mint azoknak létezését föltételező, jelen van. Továbbá a' té- 

 rileg fölfogott anyag külső, de olly külső, melly valami belsőnek mun- 

 kálkodását tünteti élőnkbe. Mert mi okozza az előbbi szüntelen változő 

 tárgyakat? Az egyetemes anyag elvontan véve nem; mert az inkább 

 alakítatik , bogy sem alakít. A' hol pedig szenvedő van , ott müvelőnek 

 is kell lenni. Mi tehát az, mi a' szenvedőleges anyagon szünet nélküli 

 változásokat okot? Mi az a' belső, mi a' külsőt maga alá hódítani törek- 

 szik? Ez, melly tői magának az anyagnak közelebbi megismerése is függ, 

 az egyetemes erő. E' fogalom által mcghaladtatott a' cosmotheismus' el- 

 ső, és megkezdetek második foka, mcUynek neve 



2. Dynamismus. Az imént bevégzett fokon a' természet úgy 

 tekintetett, mint elvontan külső; itt pedig úgy fog tekintetni, mint el- 

 vontan belső. A' térben gondolt természet egvmás mellettiek', az időbe- 

 ni egymás utániak' egésze. Amott a' természet' lényege anyag volt; itt 

 lényeg az erő lesz. Amott az isten és világ közötti viszony rész és egész 

 közöttinek alakjában tűnt föl ; itt az ok és okozat' érteményi lépnek elő, 

 de elvontan. Itt ez a' kérdés támad : mint alakítja önmagából az egész 

 a' részeket? Azután meg ez: mint különíti el az egész a' részeket egy- 

 mástól nem csak mennyileg, hanem minőleg is? Vagy fokunkhoz illesz- 

 kedőleg szólva: miféle viszonyban áll a' külső alakítmány a' belső alakí- 

 tóhoz ? Itt a' kérdés' súlya nem a' külső, hanem a' belső oldalra esik. 

 Ez a' belső, melly az egyetemes anyagon, mint alakítandón , keresztül 

 hat, az egyetemes erő. Miféle viszonyban áll tehát a' külső a' belsőhöz? 

 siker az erőhöz? Behatóbb vizsgálat után ki fog tetszeni: hogy itt a' vi- 

 szony' sajátságai a' sikeréit követendik. A' siker pedig vagy elvont moz- 

 gás , vagy elvont fejlődés, vagy elvont eszmélés: innen az egyetemes erő 

 is vagy a) elvont mozgáserő, vagy ,3) elvont életerő, vagy /) elvont vi- 

 láglélek. 



a) Mozgás erő. A* természetben azonnal föltetszik a' mozgás, 

 melly az anyagi részek' szétbontása , elvegyítése és különbféle módosítá- 

 sa által alakítja az előbbi fok' tárgyait , ennek okáért az egyetemes erő 

 mozgáserőnek is mondatik. Ez az egyetemes mozgáserő isten. Ez imád- 

 tatik e' szempontból 1) a' természeti és mesterség' tárgyaiban, valamint 



