AZ ISTEN ÉS VILÁG KÖZÖTTI VISZONYRÓL. 93 



A' rideg testi dolgok a' végetlen kiterjedés , a' rideg szellemi lé- 

 nyek a' végetlen gondolás' múdolatai. Ainde minthogy istenben a' kiter- 

 jedés azonegy a' gondolással, a' dolgok épen olly szükségesleg származ- 

 nak az isteni létből , a' hogyan az eszmék az isteni gondolásból. Nem 

 csoda tehát, ha állitatik , hogy a' dolgok' rendé mindenkép azonos az 

 eszmék' rendével. 



Vessünk már most bírálói tekintetet e' rövid vázolatra. Hogy a' 

 fő pontnál kezdjük , lássuk minden más elótt , mi értetik itt az istenen. 

 Behatóbb összetartás után kétségtelenné lesz, hogy itt az isten nem 

 egyéb mint elvont egyetemiség átellenébe állítva a' hasonlólag elvont vé- 

 gességnek. Saját önállással nem birván, egyedül alaphatározatiban, vagy 

 is tulajdonítmányiban létezik, mellyek végetlen kiterjedés és végetlen 

 gondolás. Ha pedig ez így van, akkor az alaplény csak elvont azonsá- 

 ga lesz a' tulajdonítmányoknak, 's mint ollyan épen olly élet mint szel- 

 lem nélküli , vagy is valótlan különítetlensége a' lét- és tudalomnak. 



A' tulajdonítmányok közül mindenik egy egész a' maga határozott- 

 ságában, és a' dolgok közötti különbség csak fokkülönbség. Spinoza sze- 

 rint az isten és világ közötti viszony egyenlő az állomány és esetékek 

 közüttivel, 's mivel e' viszonyt idő nélküli függésben gondolta, nála a/, 

 idő és dolgok' folyása pusztán érzéki képzelet. 



Továbbá, ha az isten mint terjedt lét létezik, nem létezhetik 

 mint gondolkodó lény; mert akkor a' gondolás csak az ő létének alak- 

 ja leszen : ha pedig létezik mint gondolkodó lény, nem létezhetik mint 

 terjedt lét ; mert a' szellem csak a' testiség' meghaladtával létezhetik. 



Innen már most világosan láthatni, miért legyen valótlan az állo- 

 mányi pantheocosmismus' elve, inelly hiba szükségképen bekövetkezik, 

 valahányszor az általányos egység elvontan 's meredtségben fogatik föl, 

 de azonnal elenyészik, mihelyt életfolyásban lesz gondolva. 



Illy kiegészítő esetben azután az általányos egység vagy dologi- 

 lag eleven egysége, vagy pedig szellemileg eleven egysége leend a' ter- 

 mészeti és értelmi világnak. 



Ha az általányos egység dologilag eleven egység, akkor az erő- 

 nyi, ha pedig szellemileg eleven egység, akkor az eszményi pantheo- 

 cosmismus fog szülemleni. 



12* 



