a' halálos BÜNTETÉSnŐL. 99 



A' halálos büntetés' helj cs vegj' helyteleií volta felett s/őlani töb- 

 bé nem újság, nem valami nagy merészség, miután az olas/ok közt 

 Beccaria, Bcrgami, Montonari, Cimmaroli, Romagnosi, a' franczia föl- 

 dön Montesquieu, Constant Benjámin, Lucas, Ducpetieux, Angliában 

 Bentliam, Roscoe, Abercromby, Németországban Grohmann, Bauer, 

 Abegg , Giirtner és mások a' további gondolkodásra 's alapos vizsgálatok- 

 ra megtörték az utat *). Hazánkra nézve még is most sem érdektelen a' 

 tárgy, midéin érezzük mindenfelül a' fenyítő-törvények' rendszeres ösz- 

 szeállítása' hiányát, midőn épen e' legfontosabb gyakorlati ágában az igaz- 

 ságkiszolgáltatásnak , melly polgártársaink' élete, becsülete, 's jó liirök 

 nevök' további fentartása, vagy azoknak örökös elvesztése körül forgoló- 

 dik, elméleti úton még vizsgálatokat tenni, a' különvált nézetek' gyö- 

 keres okáig elhatni most sem felesleges , sőt literaturánkra nézve épen 

 kívánatos, hogy a' legfontosabb tárgyban tudományos követelések szü- 

 kibcn ne legyünk, ha egyszer ránk is felviradna az a' boldog kor, melly 

 a' tudós külföldön a' nemzeti szellem' dús életét olly ékesen díszesiti. 



Sokféle a' szempont, mellyből kiindultak a' tudósok, midőn a' 

 halállal büntetés szükségtelen volta mellett vagy ellene irtak ; némellyek 

 vallásos elvre támaszkodva Móses' törvényeinél megállapodtak , mellyek- 

 ben a' halálos büntetés isteni rendelésnek adatik ki **). Mások históriai 



gyűjtemény a' Riiiskaja Práwda (orosz törvény) Jaroszló nagyherczeg' idejéljőt 

 1020. körűi, ki szláv nyelven íratott meg némeily törvényt, fia Izaszló kö- 

 zönségesebbé tette azokat, de a' iiaiáios büntetéseket liihagyatá. Kivonatokat 

 közölnek ezeliből Karamsin és Tappe; lásd kivált ez utolsó' munkáját Ge- 

 tchichte Rustlands nach Karamnn. Dresden, 1828. 1.Bd. lap. 158 — 179. A' nor- 

 mann hódító Vilmos' idejéből igy szól egy törvény „rfe siipplicioriim modo" : „In- 

 terdicimus etiam, ne quis occidatur vei suspendatur pro aliqua culpa, sed eru- 

 antur oculi, et abscindantur pedes, vei manus, ita quod truncus remaneat vivus 

 in signum proditionis et nequitiae suae. Secundum enim quantitatem debet poe- 

 na raaleficis infligi." — Lásd a' gallus - normann törvények' kivonatját Francé 

 Litle'raire, 1835. Mai, a' 89. 's köv. 11. 



*■) Grohmann' okait a' halálos büntetés ellen megolvashatni a' Tudom. Gyűjte- 

 ményben 1830. II. Az olaszok közt Antonio Montonari, Sopra la uecetsita 

 della pena di morte , Verona, 1770, és Paulo Vergani , Dellu pena di morte , 

 Milano, 1777. a' halálos büntetés mellett szólottak. 



•♦) Exodus , XXI. 13. 14. Levitic. XXVI. 12. és köv. 



M. T. T. ÉVK. V. 2. 13 



