A HALÁLOS BÜJSTETÉsnŐL. 103 



A' társasági törvények' czélja épen az egyenlőség. A' kormánynak szü- 

 net nélkül vigyázni kell, hogy mind azt megbüntesse, ki a' teimészeti 

 egyenetlenséget vissza akarja hozni. A' status' törvényei adják meg a' 

 polgári jogokat; a' törvények azon kötelek, mellyek összekötik a' tár- 

 saság' ígyes tagjait , 's egyedül csak azok által állhat fenn akármelly tár- 

 saság. Ha a' status' polgárai nem engedelmeskednek többé a' törvények- 

 nek, elszakadt a' társasági kötél is, feloszlik a' társaság, anarchia 's 

 törvénytelenség jőnek be, azaz más szókkal, a' természeti eg)'enetlenség 

 újra feléled, 's mindenki vissza esik a' természeti állapotba. Az ember' 

 jogait tehát a' polgár' jogaittíl nem lehet elkülönözni, vagyis inkább a' 

 természeti állapotban semmi jogok nincsenek, hanem egyedül a' polgári 

 állapotban. A' franczia forradalom elég bizonyítványt nyújt az itt elmon- 

 dottakra, mert miután ott a' tengely, mellyen a' polgári egyesület' ele- 

 mei nyugodtak, eltört, mindenki az önerd' siilypontjára esett visz- 

 sza , 's többé , a' mi lelkes volt , a' mi rendben és mértékben szeret fo- 

 rogni, nem tarthatta fel magát, mert mindinkább alá szálltak a' pathe- 

 ticus erők , mellyeknek helyét állati erőszak foglalá el , melly aztán a' 

 physicai hatalom' minden kéjeivel zsarnokoskodott *). 



Ha már csupán polgári társaságban élhet jogszerülcg az ember , 

 úgy törvényeknek is kell létezni , mellyekben a' társaság és annak egyes 

 tagjai személyes és vagyoni bátorságok' kezességét fölleljék. A' törvé- 

 nyek' kútfeje ismét maga az ember, a mennyiben azoknak okszerűségét 

 az érteJmes észnek kell kifürkészni 's meghatározni. 



Hogy minden törvény istentől van , csak annyiban mondhatni , 

 mennyiben az eszmélő lélek már megfutotta a' bölcselkedés' stádiumait, 

 az ember viszonyait a' kül természethez és a' fő okhoz vagy egyedúlvaló- 

 hoz mint teremtőhöz megismerte, az erkölcsi világról való fogalmak' 

 birtokába eljutott. Lelki munkásságunk' kifejlődésének itt van tető- 



*) A' franczia convent kihirdette az ember és polgár' jogait , mikre többen lelkes 

 észrevételeket tettek, mellyeket olvashatni Girtannernél: Historísclie Nacfi- 

 richten nnd poliltiche Betnerknngen über die französ. Revoliilion. Berlin, 1793. 

 Bánd II. lap. 290 és köv. Vesd össze Martin' értekezését a* revolutióról a' 

 Pölitz által kiadott ya^rí«c//<>r der Geschichte uiidSlaalskuiist c/.imi'í folyóirat- 

 ban, 1829. sept. Mi főleg Girtanner' nézeteit közöltük a' természeti állapotról. 



