104 II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



pontja, midőn egy részről a' szent vallás' malasztja, más részről a' pol- 

 gári jogigazság' eleven érzete társaságos intézeteinkben kifejlettek, az 

 ezekről való általános meggyőződés keresztűlhatá a' polgári testületet. 

 Illy eredmények magokban és észrevehetetlenül állanak elő az emberi 

 társaságokban , mellyeknek széles alapjain felvirágozhatik mind az a' mi 

 nemes és szellemi: a' bölcselkedő ész csak líjba szerkeszteti a' már meg- 

 levőt, tudományos formába veszi az ismereteket, 's ezen rendszerezésnél 

 fogva isten után második alkotójává válik a' vallás, törvény és igaz- 

 ság' kiszolgáltatásmódjainak, mellyek által vezettetik az emberiség ren- 

 deltetése' vég czélja felé. 



A' jogtudomány' legkényesebb része az, melly a' büntetésekről 

 tanít ; a' büntetésmódok közt ismét legkényesebb a' halálbüntetés , mert 

 már magában a' halálról való fogalomban némi visszaijesztő, 's emberi 

 természetünket felborzasztó mutatkozik. — Megválni az élettől, lemon- 

 dani mindenről , mit e' földön megszoktunk, magában már szívepesztő 

 gondolat ; hát még annak látása , mikor valaki embertársaink közül erő- 

 szakkal kivégeztetik, nem sokkal rettentőbb-e? midőn csak a' természe- 

 tes halállal küzdők iránt is szánakozás lep meg bennünket, 's gyötrel- 

 mei lelkünk mélyébe hatnak. 



Ámde ha így van is a' dolog, hogy nemesebb részünk belső csen- 

 dülete felriad a' halálos büntetés ellen , a' hidegen fontolgató észben 

 emberiségünk egy más oldalról mutatkozik : melly az érzeményeknek 

 nem ismerheti el semmi parancsát olly tárgyakban , hol törvényességről 

 és igazságról lehet csak szó , hol az okok és okozatok' komoly méltány- 

 lása kizárja a' kül benyomásoknak érzékeinkre hatását. 



A' büntetési rendszerben könyörületesség, emberszeretet, szána- 

 kozás nagy szerepeket nem viselhetnek; ez gyakorlatilag is helyt áll, 

 elméletileg pedig még inkább kirekesztvék minden olly mellékes tekin- 

 tetek, mellyek nem szorosan a' dolog' természetéből folynak. 



Vizsgáljuk hát közelebbről a' büntetés' alapjait, 's azok szerint 

 húzzunk következést a' halálos büntetés' megállhatása , vagy meg nem 

 állhatása felett. 



Az ember minden nagy tehetségei mellett is korlátolt valóság , er- 

 kölcsi méltósága és szabadsága érzetében szellemileg túl szárnyalhat a' 



