a' halálos BÜNTETÉsnÖL. 107 



t 



pasztalás azt bizonyítja, liogy a' lágyabb nemű büntetéseknek épen ol/y 

 hatások van, mint a' keményeknek; a' képzebűk's végre az illy szerfe- 

 lett kemény büntetésekhez is hozzá szokik, mint egy időben Franrziaor- 

 szágban a' rablók és katonai szökevények' példája megmutatta, hol e' 

 két elharapódzott vétekre, azoknak meggátlására, halálos büntetést hoz- 

 tak be, de minden siker nélkül, mert azután is szintúgy rablottak és 

 szöktek, mint az előtt. 



Ennek oka igen természetes — írja Montesquieu — mert a' kato- 

 na élete' koczkáztatásához hozzá szokott, azt megutálja, vagy még di- 

 csőséget is keres abban, hogy a' halált fel sem veszi; jobb lett volna — 

 úgymond — megmaradni a' régi törvények mellett , mellyek fül- és orr- 

 elvágást parancsoltak, mivel szégyen és gyalázat nagyobb természeti ösz- 

 tönök a' vétektől eltartóztatásra, mint a' halálos büntetés *). 



Montesquieuvel annyiban kezet lehet fogni, hogy a' becsületi ösz- 

 tönt éleszteni, nem pedig elfojtani kell a' polgárokban, 's ok nélkül meg- 

 keményíteni a' büntetésmódokat ott, hol lágyabbakkal is czélt érhetni, 

 merő embertelenség. Az egész ellenvetés hát ' nem a' halálos büntetés' 

 törvényessége és igazsága ellen van intézve, hanem inkább oda czéloz, 

 hogy az arányos büntetési mérték a' büntetések')} megkeményítésével el 

 ne tévesztessék. Különben is maga Montesquieu másutt elismeri a' ha- 

 lálos büntetés' igazságos voltát embergyilkossági esetben, midőn irja : 

 E' büntetés' neme nagyon igazságos, mert a' törvény, mellyet áthágott, 

 a' gyilkos' élete' bátorságáért is volt hozva **). 



b) Beccaria ésCimmaroli a' zsarnokságban keresik a' halálos bün- 

 tetések' kútfejét. Szerintük az élet' fentartása leghatalmasabb ösztön az 

 emberben, *s ezt a' jogot semmi társaság el nem törölheti, mellyról az 

 ember le sem is mondhatott, mikor társaságba lépett. A' bűnös' kivég- 

 zése nem is büntetés , mert a' halál magában nem természeti rósz , mitől 

 irtózni kellene , az attól való félelem csak a' homályos fogalmak és bal- 

 itéletek' eredménye. A' halált erkölcsileg sem lehet rosznak mondani : 

 a' bölcsek azt úgy tekintek, mint fájdalmaink' könnyebbségét; közünsé- 



*) De r esprit des Lois, livre VI. chap. 13. 

 " ) U. ott L. XV. eh. 2. 



M. T. T. ÉVK. V. 2. 14 



