a' halálos büntetésről. 100 



iiek vélik, ha a' bünüs személyes szabadságától megfosztatik , 's e' mó- 

 dot is I^iiikas nem akarja büntetésnek, hanem eltartó/tatás' eszközének 

 neveztetni. 



Úgy hiszik, hogy a' szabadságtól megfosztás' idejének legnagyobb 

 és legkisebb mértékben meghatározása által a' fenyítói jogtudomány' ve- 

 leje ki van merítve, 's a' biróra hagyják, hogy az bűnfokozat szerint 

 határozza el az iddt, meddig legyen elzárva a' bűnös. Fő dolognak tart- 

 ják a' bűnös' megjavul ásában az egyedül léteit, melly úton Pennsyl- 

 vaniában a' legelvetemedettebbek is magokhoz tértek, 's mit a' louisianai 

 tanács is Livingston' ajánlatára elfogadott. Lukas, egyik fő ajánlója e' 

 javitói rendszernek, nyolcz évre teszi az elzárás' maximumát, mert Pari- 

 sét szerint a' tíz évi elzárás Ejszakamerikában már a' halállal egyenlő 

 büntetésnek vétetik. 



Azt kivánják a' javítók , hogy a' bűnös ne lépjen egyszerre visz- 

 sza a' társaságba, hanem fokonként kell lágyítani fogságát, a' mint a' ma- 

 ga javulásáról reménynyel biztat, 's ha kiszabadul is, egy darabig felvi- 

 .gyázat alatt maradjon *). 



Ezek mind szép álmák, csak az kár, hogy nem mindig kivihe- 

 tők , mert nem czélszerűek. 



A' vétkek' minden nemére egy büntetési módot használni, ma- 

 gában már ki nem elégítő mód; mert a' vétkek és polgári megbüntetés 

 közt valami belső, szükségképi összefüggés nincs, ha csupán csak a' fo- 

 ganatokra tekintünk. Az emberi természetek' különbségéhez képest a' 

 büntetések is különböző hatással vágynak ; az eg} eniő büntelésmííd hát 



*) Lukas' könyvének német fordítása : Vom Slrafsytlem, wid der Abhalliin^t- 

 theorie im Allgemeinen , von der Todesstrafe insbesondere , von Kari L/iihns, 

 Advocnt des kii/iigl. GericJtlshof zic Paris. Übersetzl von Konrád Samhaber. 

 Darmsladl , 1830. E' tárgyra tartoznak még: Diicpeliaiix : de la peiiie de 

 Mórt. Bru.ielles , 1827. Bentham: Theorie des peines et des re'compeiises. 

 Briíxelles, 1829. William Roscoe : Vber siltlicke und biirgerliclie Bessertiiig 

 der Verhrecher mittelsl des Poenitenliiir - Systems , iibersetzt von Spaiigenberg. 

 Leipzig , 1827, Groos Friedrich: Der Skepticismus in der Freiheilslehre in 

 Beziehung znr strafrechllichen Theorie der Zurechnung. Heidelberg , 1 830. — 

 Ellene irt Jarcke: Die Lehre von der Aufliebnng der Zurechnung durch unfreye 

 Gemüthszustaende. Berlin, 1829. Ez Groos régibb munkáját taglalja. 



14* 



