IV. 

 A' MAGYAR PHILOSOPHIA' ALAPELVEI ÉS JELLEME. 



E L ű A D T A , 



MIDŐN RENDESTAGI SZÉKÉT ELFOGLALNÁ, 



a' XI. NAGY GYŰLÉSBEN, AUG. XXVII. MDCCGXI.. 

 SZONTAGH GUSZTÁV. 



riopylaeuniokat írtain, Tekintetes Társaság! a' magyar plíilosuphiáhuz, 

 kimutatni türekedvén a' philosophia' állapotját, 's azon feltételeket, mik- 

 hez annak küztünk megállapítása 's önálló művelése kötve van. Elfogu- 

 latlan bírálók, 's ha a' munka' gyors elkeléséből következtetnem szabad , 

 II közönség is, helyben hagyák a' Propylaeumokat, de a' magyar philo- 

 sophián többen fennakadtak: philosophusaink' Nestora Fejér György, ki, 

 ifjúsága' behatásaitól vezetve, bő olvasottsága' ellenére, a' XVIIL szá- 

 zad' német philosophiájából még most sem tud kigázolni , 's a' pozsonyi 

 lapok' philosophusai, kikről a' mindentudó képes megmondani, milly 

 |)hilosophiához tartoznak. Vadaikra, mivel meggondolatlanul ejlvék, 

 nem feleltem, 's itt, illy tudós és lelkes körben, ezt még feleslegesebb- 

 nek tartom. A' tisztelt társak emlékeztetésem nélkül is tudják , mikép 

 e' tekintetben csak a' tudós világtól közönségesen elfogadott nyelvszokást 

 követem , melly szerint önállóságra felvergődött philosophiai literatura 

 azon nemzet' nevével bélyegeztetik , mellyhez tartozik , 's így német , 

 íranczia vagy skót philosophiai literatura helyett, rövidebben német, 

 tVanczia vagy skót philosophiáról szólunk ; melly szokástól , a' magyar 

 philosophiai literaturára nézve, sem tehetünk kivételt; 's azt, ha majd 

 teljesebben 's önállóbban felvirul , máskép nem fogjuk nevezhetni , mint 

 magyar p h i I o s o p h i á n a k. 



