12U II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLYX ÉRTEKEZESEK. 



nak. és további bizonyításra iiPiti szorulnak; mik tehát mindenki előtt 

 önmagok által bizonyosak, mihelyt a" tárgy, fogalom, vagy eszme ve- 

 le közöltetik; s mellyek, mivel eredetiek és nem szerzettek, az emberi 

 önkénytói mentek, és csalódásnak nincsenek kitéve. Ezek az igaznak , 

 szépnek, jónak, a boldogság 's vallásnak alapigazságai, mik lényökre 

 nézve minden emberben egyformán találtatok, ősapánk Ádámtól fogva e' 

 napiglan; mert a' különböző vallások is megegyeznek egymással az isten 

 és öröklét' alapeszméiben. Irántoki meggyőződésünk pedig közvetlen 

 érze ményen alapúi. Helyeseljük az igazat, a' szép tetszést gerjeszt 

 bennünk, a' jó, tiszteletet, a' jólét, utána való vágyódást, az isteni, 

 hitet és imádást: önkénytelenül és szükségkép; mert ámbár szabad aka- 

 ratunk' következtében a^ tévelygésnek 's rosznak martalékjaivá is válha- 

 tunk, az mindazonáltal nincs akaratunk' hatalmában, hogy a vétket és 

 bűnt tiszteljük, a' tévelygést helyben hagyjuk, hogy a rút tetszést, a' 

 fájdalom maga utáni vágyat gerjeszszen bennünk; ez lehetetlen, mint le- 

 hetetlen, hogy a' szépet utáljuk, az erényt megvetéssel tekintsük, a' 

 kéjtől irtózzunk stb. Meggyőződünk tehát, hogy a bizonyítás csak köz- 

 vetett létege az igazságnak, 's hogy az általa nyert bizonyosság 

 csak második kézből való, tudniillik a' közvetetlen igazságokból merí- 

 tett. Mind ezek után kétséget nem szenvedhet, mikép minden bizonyí- 

 tás, 's az ezen meggyőződés' módját használó philosophálás, csak akkor 

 felel meg czéljának , ha ismereteit az eredeti közvetet len igaz- 

 .ságokból következetesen származtatja; azaz ha philosophá- 

 lásunk' eredménye az eredeti igazságokkal nem ellenkezik, hanem 

 vélek összeegyező. Ellenkező esetben a' szemlélődés bizonyításával 

 egyáltalában törvényelleni; kivált ha nem csak mást, liancm el- 

 lenkezőt törekednék bizonyítani, mint a' mire az eredeti igazságok- 

 tól fel volt hatalmazva. Ez esetben bizonyító ereje egészen megsemmi- 

 sülne ; mert a' következmény okának törvénjesen ellene nem mondhat. 

 Ha p. o. a' materialismus az emberi szabadságot, 's ennél fogva az erényt 

 tagadja, az idealismus és pantheismns a' világ' valóságát stb., ezen pusz- 

 ta szemlélődés' litján nyert eredményeik egyáltalában semmi bizonyítói 

 erővel nem hírhatnak ; mert lényünk' közvetlen igazságaival , eszünk' 's 

 lelkisméretünk, az öntudat által bizonyos küzvetetlen erkölcsi paran- 

 csaival 's érzékeink' tanúságával ellenkeznek. 'S ím visszatérek arra , 



