124 It. PHILOSOPfflAI-OSZTALYI ÉRTEKEZÉSEK. 



homokra épített kártyaházaikat. Azért Reid és Kant is, ezen alapitrfi 

 a világ' legújabb philosophiájának (mert a' fianczia eclecticismus is e' 

 kettőből fejlődött ki) tartózkodás nélkül kikelnek a' lángész' kicsapongá- 

 sai ellen. Ha a' lángész valamelly hamis hypothesisből indul ki , teremtő 

 erejénél fogva, az egész mindenséget felforgatja, hogy azt újra, nézetei 

 szerint, szerkeszthesse. A' philosophia lényegesen rendeltetésünk' tu- 

 dománya, életbölcseség ; 's így niiaden gondolkodó embernek mintegy 

 házi szükségeihez tartozik : alapigazságai tehát a' megfoghatoságon túl nem 

 lehetnek. Müvelésérc ennél fogva mindenek felett jőzan ész szükséges ; 

 a' lángész, évezredes tapasztalás szerint, csak akkor eszközli annak 

 igazi haladását , ha mint a' jőzan ész' remeksége jelenik meg. 



A' magyar philosophia tehát mindenek felett a' küzvetetlen igaz- 

 ságokhoz fog ragaszkodni , azokat következetesen magyarázni. Rendsze- 

 re az alanyi duális m US. Alanyinak nevezem , mert tárgyilagos te- 

 kintetben kettőséget nem vitat, hanem csak alanyilag, a' mennyiben 

 tudniillik az anyag és szellem' különböző tüneményeit, mélyebb egység- 

 ben, egyesíteni nem képes; megmondani nem tudja: mik azok lényük- 

 ben? 's ez oknál fogva általános ismerettel és tudással nem is kérkedik; 

 's ha a' német szemlélődő philosophiátol illyesmit hall, kétkedését el 

 nem rejtheti. A' mit lényegben ismerünk , azt tenni , szerkeszteni , al- 

 kotni tudjuk. Hlyének a' mathesis és logica' ismeretei , miket tettleg 

 azonnal létesíthetünk; de életet, minőséget, lényegben meg nem isme- 

 rünk, azért nem is alkothatunk. 'S valóban, hogy ez az annyira kér- 

 kedő német szemlélődő philosophusoknak , vagy követőiknek hazánk- 

 ban, eddig sikerűit volna: arról a' tudósítások mélyen hallgatnak. Al- 

 kalmasint tehát ők sem tudnak többet mint n>i, de annál többet képzel- 

 nek magoknak. 



II. A' szépnek phil osophiája. 



Mint általában a' philosophiának, ügy különösen a' szépnek 

 és fönségesnek is határozatában eddig a' philosophusok meg nem 

 tudtak egyezni ; magyarázataik eltérnek egymástól Platótól Hegelig. Az 

 aestheticára nézve, e' különösség mellett, még az a' szerencse, hogy a' 

 szépnek és fönségesnek eszméje mindenkinek ön érzeménye által világos, 



