a' magyar PHlLOSOPiriA ALAPIilAEI ÉS JELLEME. t'i3 



mi mcgrordítvci viszont oka antiiik, hogy ezen eszmék t'ogulmuk által 

 olly neliezen niagyarázliatók. 



Az eddigi aestheticák' hibája elvont elméleti természe- 

 tük, min nem csodálkozhatunk, ha meggondoljuk, hogy ezen ludo- 

 múny német földön született 's műveltetett ki. Ebből magyarázható cse- 

 kély gyakorlati haszonvehetőségök is, pedig az aesthetica' fő iránya is 

 gyakorlati: a' művész' felvilágosítása czéljai, törvényei, eszközei iránt; 

 mert ámbár a' lángész' teremtései alkotnak a' művészetnek szabályokat , 

 a' lángésznek is elébb tanulni, kiművelódni , eligazodnia kell; saját aes- 

 theticai világos nézetek vagy sejdítések nélkül ó sem képes teremteni; 

 mert a' miről teljességgel semmi ismeretünk nincs , azt egyáltalában nem 

 is valósíthatjuk. 



Fő czélom tehát itt nem annyira a' szép és fönségesnek — ezen , 

 lényünk' való és eszményi természetéből keletkező eszméknek — tapasz- 

 taiásontuli (transcendentalis) taglalása, mint inkább gyakorlati alkalma- 

 zások. Álláspontom itt is a' lélektani, 's feladatom a' művészi szép 

 és fönségesnek, vagy egy szóval: a' művészet' kútfői, elemei, 's 

 remeksége' föltételeinek kimutatása. 



Lélektanilag a' szép- és fönségesnek első szenvedő perczenete ész- 

 revcvésen alapul, tehát érzéken; de csak két nemesebb érzékünk nyújt 

 aestheticai anyagot: a' látás és hallás; csak ezek képesek az észrevett 

 tárgyak' formáit úgy felfogni, hogy ezen észrevevésből ránk nézve aes- 

 tlieticai gyönyör vagy — a' fönségesnél — gyönyörrel vegyes bámulás 

 keletkezzék. Többi érzékeink' munkássága is okozhat ugyan gyönyört, 

 de nem formai , hanem anyagi behatás által , 's ez nem a' szép és fönsé- 

 ges , hanem a' kellemetes, p. o. gyönyörködtető ételek és italok' íze, 

 virágok' szaga stb. Ezen éldelet érzésen (Empfindung) alapúi, s inkább 

 anyagi, midőn amaz érzeményen (Gefühl), 's szellemi természetű. Mind- 

 kettőt pedig a' magyar aesthetica. Kanttal, jól meg fogja különböztetni — 

 mint már nj'elvünk is az ízet az ízléstől — hogy e' körben is a' materia- 

 lismust kikerülje. 



A' művészi szép és fönségesnek tehetsége ellenben a' k épz elő- 

 dé s. Természetünk' realismusa 's idealismusa itt is előfordul. Képzelő- 

 désűnk tudniillik vagy reppoductiv műkiidésű , 's élőnkbe idézi a' nyert 



16* 



