1-íO ír. PHILOSOPHIAI-OSZTÁCYI ÉnTEKIiZtSEK. ' 



iilána jajdúl. Vajha a' magyar költészet ezoii rendeltetését jiivciidőben 

 sem felejtené el ! Mert Aannak költészi korcsfajok is. Kifejlett művészet 

 is elpártolhat anyaföldétói 's múlt korok' miivészetét utánozhatja, mint 

 a' franczia á 1 e 1 a s s i c i s m u s , és a' Schlcgclféle ál r o m a n t i c i s m u s. 

 Az első, idönkbeli érzéseket és eszméket idegen formákban 's oUy mytho- 

 logia* segítségével tüntet eldnkbc, mellyck' képczései időnkben tartalom 

 nélküli üres hangok; a' másik a' német nemzetre a' középkor' elenyészett 

 gondolkodás- és érzésmédját akará tolni. Hiu törekvések! Az újabb ko- 

 ri költó nem lehet más, mint épen újabb kori, 's hogy ez legyen 's hi- 

 vatásának megfeleljen, a' haza és kor legyenek jelszavai. 



III. A' jónak philoso phiája. 

 Elméletileg philosophálunk, hogy meggyőződéseinket ismeret és 

 igazság' tekintetében megala])ítliassuk; gyakorlatilag, hogy akaratunkat 

 cselekvési czéljainkra: a' jólétre, kötelességre és jogra nézve, meghatá- 

 rozhassuk, 's így mint egvedek és polgárok rendeltetésünknek eleget 

 • ehessünk. 



A' gyakorlati egyetemi elvont philosophia tehát, mint 

 érintem, a' jólét', kötelesség' és jog' elvont elveit egyetemileg 

 határozza meg. E' tekintetben egyetemi elvont közönséghez szól, 

 az emberiséghez ; mert valóságban csak egyedek és népek léteznek. Mi- 

 hclyest ennél fogva elvont egyetemi koréból az életbe lép által, életböl- 

 cseséggé válván, valóságos tárgyakra kell alkalmaztatnia, egyedi és 

 társasági életphil osop hiává válnia. 



Az egyedi életphilosophia' elveit 's rendszereit másutt már előad- 

 ván , e' tárgyakat itt, az egészre 's összeköttetésre tekintvén , csak rövi- 

 den érinthetem. 



Gyakorlati tekintetben is természetünk' realismusa és idealismu- 

 sa túnik ki. Czéljaink e' tekintetben j ó 1 é t és erény. Minden gyakor- 

 lati philosophiának tehát ezeket kell tárgyaznia , 's ha teljes akar lenni 

 é.s az egyoldalúságot kikerülni, nem egyesen, különvéve 's kirekesztő- 

 leg , hanem összesen, együttvéve, mind a' két czélt egyesítve. Ezen 

 nézetek szerint határozza meg a' magyar egyedi gyakorlati philosophia 

 a' három e' tekintetben elókenílő rendszereket: az ep icur ismust, a' 

 stoicismust 's az általam úgy nevezett so crat ismust. 



