a' MAGYAJl PHILOSOPHIa' AIiAPELVBt ÉS JELLEME. 13 1 



Az epícurismus egy részről tagadhatatlanul természetünk' 

 törvényein és czélján alapul ugyan ; mert érzékileg szükségkép óhajt- 

 juk a' kéjt 's haszont, 's irtózunk a' fájdalom és kártól; a' jólét te- 

 hát e' tekintetben kétségtelenül egyik gyakorlati czélunk. De minek- 

 utána más részről az ész szintolly lényeges és felsőbb rendű tehetsé- 

 günk, mellynek általános kütelezésű erény -parancsai alá kell jólét utá- 

 ni törekvéseinket is rendelnünk: az empirismust mind a' mellett egy- 

 oldalú gyakorlati rendszernek kell tartanunk, melly egyoldalúságában 

 következetesen alkalmazva, önmaga czélját sem érheti el, 's munkás- 

 ságunk' harmóniáját megsemmisítené. Ha tudniillik érzéki gyakorlati 

 ezélnnk az egyedüli, ügy azt korlátlanul mozdíthatjuk elő, tehát kor- 

 látlanul vadászhatjuk a' kéjt és hasznot. A' kérdés itt: megfér-e ez 

 önnön és hontársaink' jólétével? Korlátlan kéj 's haszonvadászat 's élde- 

 let kimeríti egyfelül éldelettehetségünket , midőn másfelül vágyainkat 

 's szükségeinket a' végtelenig szaporítja 's hevíti. Ez ütőn tehát nem 

 sokára kifogyott éldelettehetséggel , erővel , 's alkalmasint üres zseb- 

 bel is, végtelen szükségnek 's vágynak ki volnánk téve, miket sem 

 be nem tölthetnéak, sem nem éldelhetnénk. Boldogság helyett tehát 

 alkalmasint életunalom és kétségbeesés' örvényébe buknánk. Arról, 

 hogy illy korlátlan 's ünséges kéj 's haszon utáni vadászat, polgártár- 

 saink' jólétével 's jogaival össze nem fér, rövidség okáért, szólni sem 

 akarok. 



Ezen rendszerrel ellenkezőleg a' stoicismus az erényt állítja 

 ki gyakorlati munkásságunk' nem csak legfelsőbb, de egyedüli czél- 

 jának. Eszünk 's lelkiisméretünk' törvényei igen is általános kötelezés- 

 sel kötelesség 's jog szerinti cselekvésre szorítanak; ennél fogva tehát 

 erkölcsi czélunk kétségkívül a' legfőbb; de minekutána az ész mellett 

 érzékiséggel is birunk, érzéki czélunkat, a' jólétet, nem létezőnek, 

 semminek, egyáltalában nem tekinthetjük; ez lényünk' teljes harmóniai 

 egységével szinte ellenkeznék. Tehát a' stoicismus is , minden magas 

 szelleme mellett, egyoldalú gyakorlati rendszer. 



Szép emberiség ennél fogva a' socra tismushoz fog ragaszkod- 

 ni. Ez lényünk' minden törvényeit és czéljait, anyagi és szellemi ter- 

 mészetünk' minden szükségeit 's vágyait, harmóniában egyesítve, elégi- 



K. T. T. ÉVK. V. 2. i7 



