a' magyar PHII/OSOPHIa' AL.U?ELVEl ÉS JELLEMŰ. 139 



p. o. Francziaországban , a' XVIII-d. században a' inaterialismus lévén 

 a' divatozó pliilosophiai rendszer, a' nevelés' tudománya az embert 

 egyedül érzéki lénj nek lehinthette , véges világi czélokkal ; mi azonnal 

 megváltozik, mihelyt a' philosopbia az ember' felsőbb örökkévaló ren- 

 deltetését elismeri. Az általam megfejtendő kérdés itt tehát az: melly 

 szabályok keletkeznek a' neveléstudományra nézve a' 

 magyar philosophia' feljebb előadott alanyi dualismu- 

 sából? 



Ezen alanyi dualismus synthetismusra törekedvén, a' neveléstu- 

 dományban is megveti az egyoldalú rendszereket. 



Nem tart tehát a' nevelési reális ni ussal, melly az embert 

 egyoldalúlag csak e' világnak akarja képezni, hogy életre valósággal 

 bírjon, 's önczéljai' előmozdítására ügyesítessék ; mert az ember nem 

 csak e' világra, hanem örökkévalóságra is van rendeltetve, az emberi 

 társaság' épen uralkodó műveltségi foka pedig képeztetése' vég czélja 

 nem lehet, mint nem az önhaszon' előmozdítása cselekvéseinek fő sza- 

 bálya. Czéljai az embernek végtelenek , fő törvényei pedig erkölcsiek , 

 's ezen erkölcsi természetök azonnal elenyészik, mihelyt cselekedeteink' 

 rugója az önhaszon vagy önjólét, akármint igyekezzünk azokat máskép 

 j)olgártársaink jólétével összeegyeztetni. A' politicus az emberi cseleke- 

 detek' következéseit veszi szemügyre, az erkölcstanító egyedül a' gon- 

 dolkodásmódot és rugót , 's a' nevelésnek főleg erkölcsinek kell lenni. 



De az alanyi dualismus nem is tart a' nevelési idcalismus- 

 sal, melly az embert egyedül az eszményi világnak akarja képez- 

 ni , hogy az emberiség' örökkévaló rendeltetésének előmozdítására ki- 

 müveltessék ; mert a' nevendék ezen egyoldalú nevelés által könnyen 

 elveszítené életrevalóságát, 's anyagi világunkba nem illenék; sem ma- 

 ga , sem polgártársai' javát elő nem tudná segíteni. 



Az alanyi dualismus tehát, a' nevelésre alkalmazva, mint mon- 

 dám, e' két egyoldalú rendszer' synthesise. Kanttal az embert az 

 emberiség' eszméje szerint igyekszik képezni, de hogy fiildi 

 pályáján holdlakos ne legyen, nemzetileg és korszerűi eg. így 

 nemzetének és korának szükségeit nem csak érteni fogja , hanem akara- 

 tot is érzend magában tettleges kielégítésökre. Illy magyar neveléstu- 

 iV. T. r. ÉVK. V. 2. *^ 



