A MAGYAR PHIIiOSOPHIA ALAPELVEI ES JELLEME. 141 



vétóit, mint a' német szemléludü ptiilosophia általános ismerettel és In- 

 dással; tökéletes jtílétre nem adhat csalhatatlan útmutatást, társasági te- 

 kintetben pedig rögtön utópiát nem tud elővarázsolni. Nem ! a' magyar 

 philosophia csak emberi ismeretet igér, 's gjakorlati tekintetben 

 el érhet ő jólétet és tökélyt; érdeme azonban abban áll, hogy 

 többet nem ígér mint ád, hogy szavát tartja. Véges lények' 

 ismerete nem lehet végetlen, minden bölcseségünk ennél fogva azon vi- 

 lágos eszméletben áll : mit tudhatunk , mit nem , 's miért nem ; 's gya- 

 korlati tekintetben: mit érhetünk el az adott körülmények közt, 's mit 

 nem, 's miért nem. Illy philosophia szellemünk' legjobb erejét eszmé- 

 nyi léghajózásokban fel nem fogja emészteni , a' nemzet erejét elérhet- 

 len ábrándos czélok után nem fogyasztandja , csalódást és elégedetlensé- 

 get nem szül, hanem élénk vizsgálódás 's lelkesedett törekvés mellett, 

 megnyugvást emberi korlátainkban , 's megelégedést azon állásponttal 's 

 helyzettel, meliyre és mellybe minket a' gondviselés állított. A' magyar 

 philosophia tehát önmagokkal, a' társasággal, világgal és sorssal kibékült 

 's megelégedett embereket és polgárokat képezepd, s ez. Tekintetes Tár- 

 saság ! minden , mit józanon szerkesztett tudománytól követelhetni. Ha 

 van más philosophia, melly többet nem csak igér, de teljesít is: én va- 

 gyok az első , ki hozzá álland. 



Elveimmel ugyan , érzem ezt , a' szélső elvek' emberei nem lesz- 

 nek megelégedve, 's előadásomban kivált azon ellentételekel kiegyenlí- 

 teni törekvő szellemet fogják kárhoztatni, azon, mint ők hiszik, sze- 

 rencsétlen jnste milieut, mell}'^ nézeteimet bélyegzi. Én a' tiílzásnak, az 

 igaz, nem vagyok barátja. Ellentételek által fejlődik ugyan ki minden 

 élet a' természetben, mint emberben; ezen ellentétek' szükségét tehát 

 nem tagadhatom ; de a' fejlődés az élet' levésében , a' létesülés , e' két 

 ellenkező factor' közös eredménye ; az élet' embere azért a' szélső vona- 

 lon soha sem áll meg. Az élet' embere mondom; és nem az, ki hely- 

 ből ki nem akar mozdulni , vagy a' valóságtól elszakadva üres eszmék- 

 ben mereng. A' politicai realisták ugyan tapasztalással, az idealisták 

 észszel kérkednek; észszcl , 's annyira, mint ha azt ők találták volna 

 fel. De melly tapasztalás ez 1 Azon arasznyi hosszú , melly orruk előtt 

 vonul el, nem a* históriáé: ez meghazudtolja a' tespedés' elvét. S meny- 



18* 



