218 IV. MATHEMATICAI-OSZTÁI/YI ÉRTEKEZÉSEK. 



sey , weil unter dieser Bedingimg tinr der allgemeine Aitsdri/ck in 127. §. 

 Anwendung fiiidet" (131. §. Zusatz) épen ellenkező következik. 



3. §. 



A' fentebbi kiszárnitások' egybevetéséből keletkező tetemes különb- 

 ség elegendő okot szolgáltathat reá, hogy ezentúl mind az Eytelwein' 

 theoriája' mind a' Pechman' véleménye' részletesb vizsgálatára által- 

 menjünk. 



1) Eytelwein lehozatai következő okoskodásokon alapulnak : 



a) Hogy a' feltorlott vízszin' esete K-nál a' legmagasabb ponton ^ 



egj'enlo az eredeti 's feltorlott vízszin' esetének külzésével = 



X 



Mellynek megmutatására : 



b) A' már (l.§.) felhozott arányságokat előre bocsátván, teszi egyen- 



,,. ,, ,, M=[b=2h)^ , , M=[b+2(h+H]A 



lo távolságra: a= i — és: á= . - í: i Vi- 



8262,8 b' h' 8262,8 b' h^ 



lágos azonban : 



c) Hogy a-ra nézve ugyan, mivel annak egyenletében a' vízágy ren- 

 des merőszegre (rectangulum) vonott formájúnak előre feltétetik , 's így 

 mind a' fenék mind a' vízszin' esete azonos , a' megfelelő egyenlet állani 

 fog; á-ra nézve ellenben a' másik egyenletből, mivel abban a' fenék és 

 vízszín' esete egymástól különböznek , sem egyiket sem másikat kitalál- 

 ni nem fogjuk, hanem egy harmadikat, mellyhez a' víznek, hogy a' ma- 

 ga fenekével egyközü rendes folyást vehessen fel, a' kettőhöz képest 

 szükség lenne magát alkalmazni. Sőt méltán észrevehetjük hogy ha á 

 inondottképen kitalálható volna : 



á M= [b-{-2 (h-f-H)] 1600. 14 



X 8262,8 b= (hH-H)' 8262,8.64.125 



mellybŐl : 



a 



Log. — = 6,5000308 



n' DuBuat' tapasztalatait alapul felvévén, minden további vizsgálatokkal 

 felhagyhatnánk. Ugyan is jelentse a' víz' szine' esetének szögeletét, isme- 

 retes lesz: 



