A FEL- ÉS VlSSZATORLÁSnÓl, 219 



Log.tg. v= 6,5300308 honnét yj = 0" — l' — i(f'. Nem különben 

 KE = 2f tehát az EHK A-ben a' szügeletek: 



E nél = A = 89 — 56 — 9 Log. 2 = 0,3010300 



K nál = B = 90— 1 — 10 Log. Sin C = 6,8924007 



^ nál = C = 0— 2—41 Log. HK = 3,4086293 



180 — — 

 inelly szerint tudva lévén HK=2562 a' Du Buat' tapasztalatai után len- 

 ne a' visszatorlás' távolsága 



A = = 4868 



10 



különbség 4868' — 4861' = 7' 



d) Az a'-nak inondottképen kitalált értéke nagyobb leszen a' víz' 

 szine' eseténél. Ugyan is mivel az oda alkalmazott kitétel felteszi , hogy 

 a' fenék' esete a' víz' színével cgyközü, az az: c) szerint mind felül mind 

 alul = l' 10" legyen, nagyobbra nevekedvén a' fenék' esete, az által 

 nagyobb sebesség eszközöltetnék 's a' K pontnak alább kellene szállani. 

 Ellenben megfordítva, mivel a' K pont, noha a' fenék' esetének elébbi 

 értékét (0" 1' 10" helyett 3' 59" et) visszaállítjuk, a' visszatorlás miatt 

 elébbi helyzetében maradván alább nem szállhat hogy a' fenékeset' ne- 

 vekedése után is, nagyobb sebesség ne származzék, mclly a' K pontnak 

 helyben maradtával képtelen volna: a' víz' szine' esetének szükség meg- 

 fogyatkozni vagyis: d <0 1' 10" lenni. Minélfogva: 



e) Ha teszszük Eytelweinnal a' víz' szinének esetét a' legmagasabb 

 ponton = a 's érette a' nálánál nagyobb közép esetet — l' — 10" > a 

 helyettezzük , a' végső következtetésben: 



_ 19. n. l. 



10 (a— a) 

 a' nevező kelletinél inkább kisebbedvén, azzal együtt a' törek' értéké- 

 nek 's így a' visszahatás' távolságának = A kelletinél többre kell neve- 

 kedni. 



2) Pechman szerint az érintőnek látlagosan kellene vonatnia. 



Mindazáltal erre nézve is viszont meg kell jegyeznünk, hogy: mivel a' 



látlagos vonal, a' fel és visszatorlás' görbe vonalának csak úgy lehetne 



érintője, ha a' víz' szinének a' feltorlás' legmagasb pontján semmi esete 



M. T. T. ávK. V. 2. 28 



