220 IV. MATHEMATICAI-OSZTALYI ÉRTEKEZÉSEK. 



nem volna, melly feltétel a' folyamatban lévő vizekre nézve meg nem 

 állhat: ezen utóbbi alapon épült kiszámításoknak is el kell távozni a'Dn 

 Buat' tapasztalataitól , 's ha azok pontosaknak találtatnának , magától a 

 valóságtól. Mert könnyű általlátni, hogy: ha a' K ponton a' viznek ese- 

 te vagyon, mint szükségképen kell lenni, a' görbe vonal' érintőjének is 

 azon eset' irányában kellvén tovább folytattatni , az érintő és ba közé 

 fogott szeglet nagyobb leszen 90"-nál , 's igy a' mondott érintő és az ere- 

 deti víz' szine' öszveütközésének távolsága a' b-től szintén úgy nagyobb 

 mint be 's végezetre maga a' visszatorlás' távolsága is nagyobb mint 

 1,9 be 's annál fogva ad > 1,9. ac. 



4. §■ 



Eddigi szemléleteinknek tehát keletkezmén3'ei : 



1) Hogy Du Buat' tapasztalatait tévén alapul , Eytelwein' theoriája 

 után a' visszatorlás' távolságát kelletinél nagyobbnak kell találnunk. 



2) Pechman szerint számítván pedig, ugyanazon távolság kevesebb 

 leszen, mint sem a' Du Buat' tapasztalatai után lenni kellene. 



3) DuBuat' tapasztalatainak pontosságáról mind eddig nem szólhat- 

 tunk, mert azokat lehozandó fejtegetéseink' öszvehasonlításául feltart- 

 ván, hogy egyszersmind az ellenek tétethető kifogásokat mellőzzük, a 

 Du Buat' tapasztalataitól független lehozatokat kell kifejtenünk 's azokat 

 a' nevezett tapasztalatokkal szembe állítanunk. Erre nézve : 



5. §• 



Az ismeretes alkatka (formula) mellyre szemléletinket alapíthatjuk : 



>1 z= 90,9 — . — ) honnét : 



(b-l-2 h) X/ 



M^ (b-4-2 h) a 



1) 

 2) 



8262,8 b^ h' A 



8262,8 b^ h' a 



M= (b-4-2 h) X 



De mivel ezeknek mind ketteje, a' rendes merőszeget képező víz- 

 ágyakra 's azon feltétel alatt tartozik, ha a' víz' színe a' fenékkel egykö- 



