A FEL- ES VISSZATORLÁSRÓL. 221 



xű; mindenek felett azon körülményeket kell szemügyre vennünk, mel>- 

 lyekre való tekintettel a feltorlás' esetében is alkalmazhatók legyenek. 



Tegyük fel tehát a' visszatorlás' valamcllyik szelvényénél h = x ; 

 ezenkívül a' mondott szelvényhez annyi távolságra == A y mennyire a' 

 feltorlás egyenes vonalnak tartathatik az x nevekedését = Ax a' közben 

 eső szelvény' sebességének megfelelő eset, számlálati közepe (médium 

 arithmeticum) leszen a fenék és vizszín' esetének, és igy végetlenül kö- 

 zel egymáshoz mivel a' feltorlás az esettel ellenkezőleg munkálkodik : 



« /« a dx \ a dx 



-T- = {-— ~*" — — ) 12 = — — honnét: 



^ \ l A dy / X 



1) 

 2) 



y/ X 2dy 



M= (b-f-2 x) a d X 2 a d y—X d x 



8262,8 b'x» X 2dy 2X dy 



8262,8 b' x^ 2 A dy 



M= (b-l-2 x) 2 a d y—X d x 



melly két kitételek a' rendes vízágyakra nézve azonosok lévén , követ- 

 kezik 



j: i-i u 1 ^x „, >n „, » M=(b-t-2x; 



egvfeiul : hogy ha ■ = 0, ieszen a fenek esete — ■ = 



dy A 8262,8 b^x^ 



, . , a M- (bH-2 x) , „ , . d X ^ ■ . - . 



s viszont ha — = ^ kell lenni = ; azaz : na a viz 



X 8262,8 b^x^ dy 



színe' esetének semmi változása nemiévén a' fenék' esetével eg} közű ma- 

 rad — -nak az egyenlet által adott értékűnek kell lenni ; 's viszont ha — 



nak az egyenlet által meghatározott értéket adunk, a' vizszín" változása 

 leszen = ; vagy is a' medernek mindenütt egyenlő magasságra lelve" 

 maradni, 's így a' vízszín' esetének a' fenékkel egyköziínek kell lenni : 



másfelül: mivel a' két egyenlet* azonossága csupán a' rendes lefolyásra 



tartozhatik, a' feltorlásra nézve pedig épen azért a' két egyenletek nem 



lehetvén azonosok, ha a' 2-dik egyenletet veszszük szemlélet alá, azonnal 



X « 



látható hogy — merőleges vonal (perpendiculariter erecta) az — ra , és : 

 a X 



28 



* 



