V. 



TÖRVÉNYTUDOMÁNY-OSZTÁLYI 



ÉRTEKEZÉSEK. 



XI. 

 AZ ÖRÖKSÉGI JÓSZÁGOKRÓL 



SZLEMENICS PÁL R. T. 



1. §. 



Az örökség' és örökségi jószág' jelentése. 



Az „örökségi" sz(» az örökségből, ez pedig az örökösből, haeres, és 

 emez az örökből származván, szúszármaztatási értelemben az örökség, 

 's örökségi jószág, haereditas , bomini haereditarium , örököst illető vagy 

 is örökösre szállani kellő örök vagyont, azaz örök jussal, iiire perpetuo , 

 iure peremiali, birt jószágot jelent. — És valóban ezen szószármazta- 

 tási értelemmel megegyezőieg találjuk az örökséget és örökségi jószágo- 

 kat vétetve legrégibb törvényeinkben és okleveleinkben , és pedig mind 

 a' királyra, mind az egyházi utódokra, mind a' vérségi örökösökre szál- 

 lani kellő jószágokra nézve. Bizonyítja ezt .- 1) A' királyra szállani 

 kellőkre nézve Kálmán király' I-ső könyvének 20dik czikkelye, melly 

 a' szent István' utódjai által ajándékozott jószágokról azt rendeli: hogy 

 ha a' birtokosnak sem fia, sem testvére nem találtatnék, királyt illesse 

 az örökség: „Possessio verő ab aliis (non S. Stephano) Regibus data de 

 patre descendat ad íilium ; qui si defuerit, succedat germanus, cuius filii 

 etiam post mortem illius non exhaeredentur. Germanus autem pracdi- 

 ctus si non inveniatur, Regi haereditas deputetur." — 2) Az egyházi utó- 

 dokra szálló jószágokra nézve a' garammelléki apátságnak alapító I075ki 



