KOLLÁR ÁDÁM FERENCZ MINT JOGTLTDÓS. 293 



zet' igazgatósága holta után Kollárra bízassck, mi ennek könyvtári igaz- 

 gatóvá és valóságos császári királyi tanácsossá kinevcztetése által meg 

 is történt, 1774ben. Ezen liivatulbun, melly egyenesen Kollár' számá- 

 ra rendszereztetett , s mcllyct utána e' napig nem töltött be senki , még 

 kilencz évig élt a' dicső férfiú, nem csak a' tudományoknak, de — mi 

 ritkább — mind azoknak, kik a' gondjaira bízott kincsekbői tudomán\ t 

 kívántak meríteni magoknak; megholt 1783. július' 13án, 's a' köz be- 

 csülést, mellynek a' szintolly szeretetre méltó, mint tiszteletet paran- 

 csoló író, életében tárgya volt, halála után dicsőség váltotta fel, 's ez 

 korunkban, midőn a' közvélemény az általa megpendített eszmék kö- 

 zül többeket sanctionállat, gyarapodni fog, bizton hiszem, csonkulni nem. 



Szükségesnek véltem , előrebocsátani ezen rövid életvázlatot , 

 hogy látván, kinek acgise alatt futa meg pályáját az iró, sejdíthessük, 

 kiknek ihletésére készült e' vagj' ama' munkája. Kaunitz és Swieten ál- 

 lottak a' kormánynál , nagyszerű reformok' barátjai , az emberiség' szel- 

 lemétől vezéreltetve még tévedéseikben is. 



Kollár egy apróbb munkácskáján kívül , mellyben a' magyar koro- 

 nának némelly lengyel tartománjokrai jogáról értekezik, 's mcllyért Ke- 

 resztén! jószágát és melléknevét nyeré Mária Thercsiától , három közjo- 

 gi munkát bocsátott közre, mik rendkiviili tüneményekként fogadtattak 

 megjelenésökkor , 's mik teljes figyelmünket érdemlik még ma is. 



Vessünk egy tekintetet a' jogtan' akkori állapotára közöttünk , 

 's lássuk először is , milly ismeretekkel felkészítve léphetett ki az ifjú 

 felsőbb tanító -intézeteinkből. Academiáinkban a' XVIIIdik század' első 

 felében a' hazai, római és egyházi jog tanítatott; de ez utóbbi csak 

 papságra készülők számára. Az esztergami káptalan 1759ben a' jogtudo- 

 mány' tanítását Nagy-Szombatban szabályozta, 's 1760ban a' királyi 

 helytarló tanács lényeges módosításokat rendelt. Ezen év előtt az 1667- 

 ben, Losy Imre és Lippay György érsekek által alapított stúdium juri- 

 dicum ekkép volt szerkesztve: tanító három, 's világiak. Egy a' római 

 jogot , ketten a' hazait tanítók. Justinianus' Institulióinak magyarázata 

 Rendek József által, melly a' XVIII. század' negyedik tizedében a' 

 nagyszombati academiai sajtók alól kikerült , a' legnevetségesebb micro- 

 logia' és joggyávaság' — nem élhetek más szóval — nevezetes emléke. 



37* 



