koli-ar adam ferencz mint JOGTi dós. 290 



zsa alatt, liadat üzentek a' szabadítékos osztályoknak. Nincs okunk hin- 

 ni , hogy a' két frigyes hatalom kűziíl egyik vagy másik utógondolat- 

 tal lett volna, a' mindent sarkaibóli kiemeléssel fcnyegetődző forrada- 

 lom, melly a' szabadítékosokkal forrasztá ismét össze a' kormányokat , 

 még nem sejdítetett általok. Milly okok' és okozatok' hosszú sora válasz- 

 tá legyen külön a' frigyeseket, ennek megfejtése nem tartozik ide: elég 

 kijelelnünk, miképen a' szabadabb mozgalom felülről kölcsönüzé rugal- 

 mál. Illy auspiciumok között jelent meg 1764ben Kollárnak második 

 munkája „de originibus el usu perpetuo potestatis legislatoriae circa sa- 

 cra, apóst. Regum Hungáriáé" mellyben az úgy nevezett territorialc sy- 

 stcmának védelme és Magyarországra alkalmazása foglaltatik. Ezen 

 rendszernél fogva az egyház, „mennyiben a' státus' határai között létez, 

 's e' szerint érzéki fenállásbasist is kölcsönöz a' státustól, ennek az egy- 

 házi intézkedésekben is alárendeltetik", mivel különben a' státus' czéljá- 

 nak ellene dolgozhatnék, 's így védelmet sem követelhetne a' státustól. In- 

 nen származnék aztán a' státusra nézve a' jus summae inspectionis, vagy, 

 mint nevezni szokták, a' jus placeti 's a' jus patronatus. Az itt kinyilatko- 

 zott elv nem olly új, mint gondolnók, mert már a' keresztyénség' negyedik 

 századában tanítá Optatus Milevitanus, Parmenianus Donatista ellen: non 

 respublica in ecclesiá sed ecclesia in republicá; de ez nem egyéb a' hit' és 

 státus' alapeszméinek tökéletes félreértésénél. Az egyház' czélja: terjeszté- 

 se a' való istentiszteletnek és erkölcsnek, a' státus' czéljától, melly valósítá- 

 sa a' legtökéletesebb jogeszmének, lényegesen különbözik. Kollárnak, vilá- 

 gos, a' franczia egyház' négy czikkelye lebegett szeme előtt, mik XlVdik 

 Lajos alatt — 16S2ben — hozattak a' franczia clerus által, 's mikhez hason- 

 lókat kivánt okleveleinkből kivonhatni. Ezen négy, idővel mindig tága- 

 sabbra fejlődött czikkelyből hozatott le utóbb a' jus placeti, mellynél fog- 

 va semmi egyházi törvény és semmi pápai rendelések nem tétethetnek köz- 

 zé az országban, mielőtt a' státus állal helyben nem hagyattak. Mint nincs 

 segítve ez által státuson és egyházon, épen napjaink' történelei , mellyek- 

 ből a' két hatalom' mesterkélt egymásba fonása 's a' fél szabályok' vesze- 

 delmes volta gyászosan kitűnik, bizonyítják. Ezen rémületes zavar köze- 

 pett csak egy út van, melly tisztába vezethetne ; nem annak kinyilatkoz- 

 tatása, hogy az egyház a' státusban van, mert a' státus' határai nem ír- 



I\!. T. T. ÉVK. V. 2. 38 



