a' házassági törvények', szertartások.' 's viszonyok' szemléje. 313 



's az adásvcvés általiak emezeknek en^dclincskedni tartoztak, 's mint 

 sz. Ágoston helyesen megjegyzi: Ketliura 's líágár, Ahraiiám' női a' Sz, 

 Írásban ágyasoknak neveztetnek, melly nevezettel Sára soha sem illettetett. 

 A' női adásvevés a' zsidőknál azóta szűnt meg, mióta a' soknőség 

 többö nálok sem divatozik. Minekutána ők a' római császárok' hatalma 

 alá estek, látván ezek, már a' keresztény időszakon a' házasság' tárgyá- 

 ban a' többi alattvalóktóli nagyon elkülönbüzést , nevezetesen Theodo- 

 sins, Arcadius és Honorius római császárok, törvény által megtiltották 

 nekik a' soknoséget '). De azon törvény nem lett eléggé következetes 

 reájok nézve. A' soknőség nálok nem szűnt meg. Magok küzűl kellett 

 tehát ollyannak támadni, ki a' soknoséget foganatosán eltiltaná. Hlyen 

 lett Rabbenu Gerson, ki a' zsidó évszámlálás szerint 4S30dik, a' mienk 

 szerint pedig mintegy a' X-dik században azt rendelte, hogy az egyház- 

 bóli kiátkozás' és kitiltás' büntetése alatt senki többé két feleséget ne 

 merjen tartani, okául azt adván, hogy a' soknőség a' liázassági egyet- 

 értést zavarja, viszályt 's versenygést támaszt, 's igazi házi békét 's csen- 

 det csak az egynőségben lehet elérni. Másod okáiil azt adta, hogy min- 

 den férjfiúról, midőn házasodik és egy nó'személynek adja szavát, azt 

 kell föltenni , hogy szavát meg nem szegi , 's az egynek telt fogadás mel- 

 lett maradván, neje mellé többet nem szándékozik venni. Ezen rendelet 

 Kolbo nevezetű, 's a' zsidóknál nagy tiszteletben tartatni szokott könyv- 

 nek llGdik száma alatt foglaltatik, mit a' zsidóság minden ellenkezés 

 nélkül elfogadott, 's időnkben is szinte követ. 



A' vérségi izek' tilalmazása is Móses' törvényeiből szivárgott át 

 az utónemzetek' törvényeibe^). Sőt hogy maiglan is némelly iteszékeken 

 's világi fejedelmeknél a' rokonsági izektóli feloldozás' esetében nagy be- 

 folyása vagyon Móses' törvényeinek , az tagadhatatlan. Vannak , kik azt 

 állítják, hogy azok maiglan is köteiczőerővel bírnak; meggyőződésem 

 azonban az , hogy Mósesnek e' tárgyú törvényei más nemzeteket csak be- 

 vétel 's elfogadás által kötelezhetnek, mert csak az Israél népnek szóla- 

 nak, nyilván kimondatván őket illetőleg: Halljad-Israel. Innét a' római 



') Cod. Libr. I. íit 9. Leg. 7. 

 ') III. Mós. 18. 68 :20. fejezetei. 



