a' házassági törvények', szertartások' 's viszonyok.' szemléje. 319 



talma szerint — a' kereszténységben az anachoréták 's az ezektől kültín 

 vált remeték követtek. Hlyen felekezeteknek a' házasságra nézve is idú'ről 

 időre nagy behatása volt. Hogy azonban e' tárgyban a' régi és mostani 

 viszonyok közti különbség kitessék , e' jelenkori szertartásokat is rövi- 

 den előadni szükségesnek vélem. 



Időnkben a' zsiddk, vallási szempontbői tekintve, két felekezet- 

 re vannak oszolva: rabbanitákra t. i. és karraitákra. Karraiták azok, 

 kik megvetvén minden emberi koholmányokat, a' Talmud' foglalatát, 

 's a' benne rendelt szertartásokat, 's rabbini parancsokat egyedül csak 

 hitegető fnrcsálkodásoknak tekintvén, azokra nem ügyelnek, 's a' Szent- 

 írás' tartalmán kivül hiedelmüket nem terjesztik. A' rabbaniták pedig 

 azok, kik nem csak Móses' torvényeit 's mind azt, mi a' látnoki köny- 

 vekben foglaltatik , hiszik, de ezen felül a' szájadatokat, talmudi ren^ 

 deléseket, szertartásokat és a' rabbik' tanításait is tartják 's vallási sza- 

 bályoknak nézik. A' karraiták nincsenek olly számosan minta' rabbani- 

 ták, 's ezek amazokat annyira gyűlölik, hogy leányaikat házastársul ne- 

 kik semmiképen nem adják, 's minthogy a' vérségi izek' számlálásában, 

 's a' Talmud által kiszabott házassági szertartásokban tőiök különböznek, 

 őket fattyúknak 's törvénytelen ágyból szülötteknek tekintik. 



A' Talmud, valamint egyéb úgy a' házasság' tárgyában is, a' szent 

 hajdaninál több szertartást hozott be. Sok részben a' hajdanit elferdítet- 

 te, néhol pedig azt utánozta. A' zsidó fiu Talmud szerint IS, a' leány pe- 

 dig 12 év és egy napos koiukban léphetnek csak szabadon házasságra. 

 A' menyasszonyt a' régi adásvevés' jeléül most is pénzzel jegyzik cl. A' 

 sógornői jog' árnyékzata a' mostan kiadatni szokott 's ügynevezett chali- 

 cza levélben van meg. Ez a' szerződésnek egy neme, melly által a' 

 férj' testvérét a' menyasszony feloldozza, hogy férjének magtalanul tör- 

 ténendő halála' esetében őtet ne tartozzék nőül venni , 's mellyben a' 

 régi szokás' képzetéül csak a' csizma-lehuzathatást tartja fenn magának. 

 Noha ez nálok — minekutána a' soknőség, mint fentebb előadtuk, már meg- 

 szűnt -^ felesleges: e' szokást még is hiven követik. Ezen kivül szoro- 

 san magokat illető több egyezkedés tétetik írásban. Első a' vőlegény és 

 menyasszony, ugy mind a' két renden levő szülők közti viszonyokat, 's 

 utóbb a' házassági szerződésbe felveendő pontokat és feltételeket foglalja 



