a' házassági tűrvények', szertartások' 's viszonyok' szemi.éíe. 325 



ha szabadoshoz ment, nem tartatott házasságnak, ha mindjárt az atya 

 a' tanácsnokságból kiesett is '). Az is meg volt liatározva a' rómaiaknál , 

 hogy liatvan esztendős férfi ötven esztendős nőt nem vehetett , de fia- 

 talabbat szabad volt neki feleségül venni , 's akkor azon jogokban része- 

 sült, mellyek a' hatvan esztendős kor előtti házasságba lépőt illették; 

 ellenben ha ötven esztendősnél korosabb asszonyi személy, hatvan esz- 

 tendőn alól létező férfihez ment nőül, egyenetlen házasságnak tartatott, 

 és a' házasok' részére a' törvény által rendelt kedvezésekben nem része- 

 sült; t. i, hagyományokban nem örokösülhctett, jegyre számot nem tart- 

 hatott, közhelyeken elsőbbséggel nem bírhatott, gyámsági alkalmatlan- 

 ságoktől nem menekedhetett, tiszteltetés végett magát a' közjegyzőkönyv- 

 be nem írathatta ^) , melly kiváltságokkal az igazi házasságban élők , 's 

 gj'ermekeket nemzők bírhattak. A' kiknek Rómában három , Rómán kí- 

 vül az országban négy és a* római tartományban öt gyermeke volt, még 

 a' mondottakon kívül jelesebb jogokkal is bírtak, a' játékszínekben el- 

 sőbb helyen ültek, némelly közterhek' viselésétől mentvék. Lacedae- 

 monban, kinek három gyermeke vala, a' város körüli őrködéstől — , 

 kinek pedig négy volt, minden köztehertől szabaddá tétetett. 



A' nőtelenségnek következő büntetései is voltak szabva. Idegenek 

 után a' nőtelenek végrendelet által nem örökösülhettek, 's atyafiaík 

 ntán is csak a' hatodik íziglen részesülhettek. A' nőtelenség' büntetése 

 's a' megrovatás kezdődött a' férfiaknál mindjárt a' 25dík, asszonyi sze- 

 mélyeknél a' 20dik év' elforgása titán. 



A' házasságot megelőzte az eljegyzés. Ez mind a' görögöknél mind 

 a' rómaiaknál a' szertartásokra 's ünnepélyességre igen egy forma volt. 

 A' vőlegény gyűrűt váltott jegyesével , melly szerelem' zálogának, vagy 

 szerelemfogadásnak hívatott'). Jegypénzt nem a' férfi adott vagy köte- 

 lezett, hanem a' menyasszony a' vőlegénynek, a' házasság' szükségeinek 

 könnyebb pótolhatása végett. Mennyisége a' rómaiaknál nem volt megha- 

 tározva , a görögöknél azonban azt Solon' törvénye kevésre szabta , ne- 



■) Dig. libr. I. tit. 9., Ulp. tit. 5. §. 2. el 16. §. 1—4. 

 -) Juven. Sat. 9. v. 84—91. 



') Plaut. Milit. Act. 4. se. 1. v. 9., Cíelj. 17. 2. 21., Idem.Xoct. Att. libr. IV. cap. 4. 



41* 



