340 V. TÖRVÉNyTüDOMÁNY-OSZTÁliYI ÉRTEKEZÉSEK. 



iiek vélteket szemeljük ki. Vannak irók, kik a' házassági jogtudományt, 

 mind természetileg, mind polgárilag, mind egyházilag kifejtették '). 



Azok' elve 's útmutatásai szerint a' keresztények közti házassá- 

 gok a' szelídebb idoszellem és a' józanabb bölcselkedési rendszer által 

 módosítvák 's mérvek , a' társasági életnek szilárdabb eszközeivé let- 

 tek. Igen sok eszme megtaláltatik ugyan az előszámlált régiebbekből , a' 

 mostaniakba átszivárogva , de azoknak boldogítőbb hatásokrai minősíté- 

 se a' keresztény vallás' egyedüli dicsősége. 



A' házasság a' keresztényeknél férfiúnak és asszonyszemélynek 

 magzat-nemzés és fülnevelés végetti törvényes összekelése. Kant azonban 

 a' nemzést czélnak nem veszi , mert a' nemzhetés megszűnvén , a' há- 

 zasságnak magától meg kellene szűnni. 



A' keresztény vallásúak' egy része a' házasságot szentségnek, a' 

 másik pedig egyedül csak polgári szerződésnek tartja. 



Itt azon előleges kérdés forog fenn, ha valljon a' házasság, mint 

 polgári szerződés , érvényes-e a' nélkül , hogy egyszersmind szentség is 

 legyen? — A' felelet reá: igen is; mert azt senki nem képes bebizo- 

 nyítani , hogy Krisztus urunk a' házasságot a' polgári szerződés által köt- 

 tetett házasság' semmisége alatt emelte volna szentségi méltóságra^). To- 

 vábbá, mindenki megegyezik abban, hogy a' házasságot szentségnek nem 

 tartó ellenn3'ilvánitók' (protestánsuk) házassága is érvényes, mellyekre 

 polgári szerződés' utján lépnek, — 's általtérés' esetében újra nem is 

 adatnak össze. A' kérdésre megnyugtató feleletül szolgálhat az is, hogy 

 a' tridenti főzsinat' nyilvánítása szerint a' szentséget különös, kész, ha- 

 tározott szándékkal 's ünnepélyes szertartásokkal lehet csak felvenni , 

 a' minthogy a' hittudomány' tanárai is egyhangúlag azt tanítják. Ezek 

 szerint meglehet, hogy valakinek házasodni ugyan szándéka, de a' szeni- 



') Des. Erasnii Rotor. Christiani iiiatr. Institutio apud Inclyt. Basileani 1526., Kant 

 die metaph. Anfangsgríinde der Rechtslehre. Königsberg 1798. §. 24., Fichte 

 Grundlagc des Natnrrechts, Jena und Leipzig 1797. 158 — 247. lap., Zeillers nat. 

 Privatrecht. AVien. 1819..^. 155 — 171., Fogarasi János Magyarhoni magános Tör- 

 vénytudomány. Pesten 1839. §. 105 — 123. 

 ') Math. Anf . Markovics juris Can. Sect. II. c 3. de Sacramento matrimonii, in MSS. 



