a' házassági törvények', szertartások' 's vjszonyok' szemléje. 343 



tekintve, épen ezen minőségben kell vennünk; midőn teliát iránta ha- 

 tároz, nem teszen mást, mint u' világi dolgokról rendelkezik. 



A' vérségi némelly izekben is tilalmazó törvénjeket hozni a' vi- 

 lági fejedelmek' jogaihoz tartozik. Éltek is ezen jogaikkal. A' római ke- 

 resztény császárok a' házassági üsszekellietést hét Íziglen megtiltották; 

 velők egyetértőleg az anyaszentegyház is hajdan szinte hét izet tiltoU 

 meg'); a' napkeleti egyház is Mihály konstantinápolyi patriarcha alatti 

 zsinatában a' vérségizi tilalmat ugjan annyira határozta. 



A' vérségi izek' számlálásában más szabály vagyon a' római, más 

 az egyházi jogban. A' felaiá menő egyenes vonalban ugyan mind kettó 

 megegyezik azt tartván, hogy annyi a' vérségi iz, a' hány a' nemzedék. 

 Az egyarányos oldali vonalban az az egyház jogszerinti szabály: — hány 

 iz távolságra van valamellyik a' személyek kőziíl a' kőztűrzsOktől, annyi 

 iz távolságra vannak vérségi összeköttetésben egymáshoz. E' szerint két 

 egytestvér első vérségi izben áll egymáshoz. — Az arán} talán oldalági 

 vonalban pedig az a' szabály: — hány iznyi távolságban van a' messzeb- 

 bi a' köztörzsökhüz , annyi izi távolságra rokonok egymáshoz; — e' sze- 

 rint a' testvér, testvérének fiához, másod izi vérségben áll. A' római 

 polgárjog az oldalági vonalokra nézve mind a' két szabálytól elvág. Ot- 

 tan nincsen első iz, mivel a' szabály ugyan az, mellyet a' felaiá menő 

 vonalra lenni mondottunk, 's így a' testvér testvérhez másod izi rokon. 



Idő' folytában különbféle vérségi tilalmak léteztek a' kereszté- 

 nyeknél is. A' mi időnkben harmadik Innocentius pápának tilalmát is- 

 merték meg a' fejedelmek is. Ó azt rendelte, hogy a' verség' negyedik 

 fokáig ne legyen szabad házasságra lépni ; az egyébiránt is értetvén , 

 hogy a' felaiá menő vonalban a' házasság végetlenül tilalmas. Az arány- 

 talan vagy is egyenetlen oldalági vonalva nézve Gergely pápa azt hatá- 

 rozta: hogyha a' férfi negyedik, a' nő pedig ötödik vérségi izben össze 

 kivannak kelni , a' házasság köztök »végbe mehet. A' napkeleti vagy is 

 görög vallásúak a' vérségi izeket a' római törvény szerint számlálják. 



A' sógorságra nézve előlegesen megjegyzésre méltó , hogy a' fele- 

 ség' rokonainak a' férj' rokonaival, vagy két leánytestvér' férjeinek. 



') Decret. Part. II. causa 35. cap. 2. 



