344 V. TÜRVÉNYTUDOMÁNY-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



és két fiútestvér' hitveseihek egymással semmi sógorságok nincsen. — 

 Hányadik izben rokon valaki a' férjhez , annyi izbeli sógor annak hit- 

 veséhez. Ez a' szabály megfordítva is áll. 



Régi időben csak a' törvényes házasság sógorosított, most a' tör- 

 vénytelen egybekelés is sógorosít. Amaz hajdan , mint egyéb verség 

 egész a' heted izig kiterjedt. A' lateranumi zsinat azt a' negyedik izre 

 szorította, a' tridenti zsinat pedig azt határozta, hogy a' törvényes há- 

 zassági sógorság negyedik, a' törvénytelen azonban csak inasod izig le- 

 gyen tilalmas. — Ezen szabályok szerint tehát két fiútestvér, két testvér- 

 leányt elvehet feleségül. 



Mellyek a* házasságot gátló, vagy bontó akadályok? mi tudniva- 

 ló körülük? mikép kell azokat érteni 's magyarázni? azt sok jeles tör- 

 vénytudományi könyvben olvashatni; terjedelmes voltok miatt ezen ér- 

 tekezés' határán így is tuI vágok. 



Figyelemre méltóbb azon kérdés' vitatása, valljon kit illessen 

 ollyan akadályoknak állapítása? Sokan azt tanítják, hogy az a' jog egye- 

 dül 's kizárólag az anyaszentegyházat illeti. Ezt méltányolni lehet azok- 

 ra nézve, kik a' házasságot szentségnek tartják; de a' kik azt csak pol- 

 gári szerződésnek tekintik, azokra nézve a' gátló és bontó akadályok' 

 határozása egyedül a' világi fejedelmet illeti ; mert annak van egyedüli 

 joga minden polgári szerződéseket úgy szabályozni , mint a' polgári tár- 

 saság, 's az ország' boldogsága megkívánja; — midőn azonban az emlí- 

 tett akadályokról határoz, nem cselekszik egyebet, mint a' szerződést a' 

 haza' boldogságával egyezteti. — Éltek is a' világi fejedelmek minden 

 időben abbeli jogokkal a' nélkül, hogy az anyaszentegyház ezen jogok- 

 kal élést ellenzetté volna, sőt a' szent atyák, jelesen Ágoston és Ambro- 

 sius') dicsérik Theodosius császárnak hason tárgyú rendeleteit. Siricius 

 és Leo pápák pedig, midőn a' vérségi izek' szabályozásába ereszkednek, 

 a' végett a' világi fejedelmek' törvényeire hivatkoznak, 's azoknak ebbe- 

 li jogait megismerik. A' mi több, vannak nevezetes jogtudósok, kik azt 

 helyes okokból állítják, hogy a' pápák azon jogot csak a' világi fejedel- 



Ambros. ep. 6. ad Paternum. Aug. libr. XV. de Civit. Dei. 



