a' BÍRÁKRÓr. '» bi'háskodásrói. áltai-ában. 357 



titán is változtatásokat tehetni, részint magának a' f» iiralkoHónak tarta- 

 tott fenn, mint például a' koronák' egyik legs/ebh fényű drúgakővének , 

 a' niegkegycImeKcsi jognak liasxnálása ; részint ezeket tenni a' törvény- 

 hozásban egyesült egész áilaHalomnak, mint :iz igazság-kiszolgáltatási 

 hatalom' üszvegének, nemcsak a' közháforság' fentarlása' kíitelcsségébdí 

 természeti jogképen önként folyó szabadsága, hanem a' jól rendezett 

 polgárzatok' alkotmányos rendé is ezt hozza magával. 



A' mi pedig a' felállított bíróságok' meghatározását illeti, „a' bíró 

 olly törvénykezési fő személy levén, ki az elejébe adandó követelési 

 vitáknak , a' törvények' rendelete szerint gyakorlandó hatósággali elin- 

 tézésére, jeles megkivántatósági tekintetébúl , Iftrvénj'esen rendeltetett" 

 ebből önkényt következik, hogy: a' bíróság, akár egjes akár többekből 

 álló erkölcsi szernél}' legyen az, szorosan vett értelemben, csupán akkor 

 bíráskodliatik, ha valamelly ügy, elítélés végett, elejébe adatik; mert 

 ott, hol panaszos nincs, közmondásunk szerint, bíró sincsen. Sőt a' 

 bíró' ezen törvénykezési minemüségének eszméje olly annyira kifejlett a" 

 már inkább polgárisodott nemzeteknél, hogy még annak megítélésére is, 

 ha valljon a' törvénykezésnek van-e helye? előzőleg ítélő bírákat rendé- 

 lének; 's ezeket, a' magános polgári ügyekre ugyan a' békebírákban , a' 

 közkcreselüekre nézve pedig a' nagy esküttszékben (Grandé Jnry), 

 tisztelni szerencsések levén.- csak lia az elsőbbek ebítt próbálni kellett 

 egyesség nem sikerült, 's az utóbbiak , u. m. az esküitek, igennel fele- 

 lének, lehet nálok helye, a' további törvénykezési vagy is szorosan 

 vett bírói eljárásnak. Azonban más részről nénielly jogtudósok által kö- 

 vetelt azon állításban, hogy a' bírói eljárás csak akkor kezdődhessék, 

 ha valamelly ik fél a' másiknak igazát kétségbe vonja, nem csak aztrt 

 nem osztozhatni, mivel lehetnek a' mások' igazai' megismerése mellett, 

 tán épen megvetésből is, valódi jogsértések; hanem e' vélemény, még 

 a' bünhödési tárgyakra nézve kívántató bírói foglalatosságok' természe- 

 ténél fogva is, törvényes alap nélkül szűkölködik mind a' melleit, hogy 

 az Illyésekben a' szabadakaratbeli bírói törvényhatóságnak önkényt való 

 gyakorlása, mint tudós Mohi is megjegyzé, inkább mondathatik közren- 

 dészeti, mint szoros értelembeni bírói eljárásnak. — Következik továb- 

 bá az előre bocsátott meghatározásból még az is, hogy bíróság nélkiil 



