358 V. TÖRVÉN yTLUOllÁNV-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



Ítélet nem lehetvén: a' bírónak, mint minden peres kérdésekre nézve 

 fü személynek, jogai és kötelességei egyformán kitűnők, 's az elsőbbek- 

 hez annak az egész álladalom által, a' perlekedő Felek által pedig kiiiü- 

 nüsen is, tiszteletben tartandó tekintete, főképen tartozván: hogy ezt 

 megérdemelje, 's must emiitett másik hasonló tulajdonságának, u. m. kö- 

 telességének is megfeleljen: szükségkép' megkívántatik: hogy, azon tör- 

 vényeket, mellyeknek fentarlására van épen és kizárólag rendelve, 's 

 mellyektől való megválás által magát, minden tettről számot adni tarto- 

 zó, bármeily más magánosak' sorába alacsonyitná; azon törvényeket, 

 mellyeknek köszünlieti csupán rendeltetését, 's mellyek ha darázsokat 

 átbocsátó, kisebb legyeket pedig felfogó pókhálóknak giinyoltatnak is, 

 de fentartójokat a' magason minden szélvész ellen szintúgy ótalmazzák , 

 mint a' pók is biztos gyengének látszó hálójában addig, míg ennek kö- 

 rében benne marad, ha pedig ettől elszakad, tehetetlensége' csekély sú- 

 lyától is azonnal földre esik; azon törvényeket a' közakarat mindenek, 

 és íg}' a' bíró — sőt főképen ez — által, már csak jó példaadásúl is, meg- 

 tartandó sinurmértékül határozott : a' legnagyobb lelkisméretességgcl 

 megtartsa és megtartassa; 's az elébe kerülő eseteket, mivelhogy ítélete 

 egyéb nem lehet, mint a' fenforgó kérdésnek a' törvény' szabályához 

 illesztése, mindig ennek világos rendeléséhez alkalmazván: ennek neta- 

 láni hiányai' pótlására lelkismeretc' tágításával maga önkénye szerint 

 biró 's törvényhozó is lenni óvakodjék. És, még ha két szomorú ese- 

 tek közül kellene is választnia: inkább több bűnöst hagyjon büntetlenül, 

 vagy rajok, czélírányosabb törvény' hozatásaig, az eddigiekből alkal- 

 maztatható törvényt, ha bár nézete szerint egészen kielégítő nem volna 

 is az, alkalmazza, mintsem hogy, csak egyet is, törvénytelenül, és így, 

 törvéayszerüleg értve, ártatlanul elitéljen. 



'S ha már azt, hogy ezen bíráknak mcgkivántatóságaí mik legye- 

 nek? vizsgálgatjuk; lehetetlen hogy magát azonnal ne adja élőnkbe an- 

 nak figyelembe vétele, hogy valamint fogalmaink általában a' kültárgyak- 

 ról érzékeink által nyert tudósitatásunkon alapúinak: úgy testi érzékek 

 azok, n)ellyek a' bírót is dL/, elébe állított tárgynak és ügynek mibenlété- 

 ről tudósítják. A' min , ha hogy nem azon, úgymondva, külső megki- 

 vántalóságot érijük is, hogy például a' bírónak látási, hallási 's egyéb ér- 



